Erősségek	Gyengeségek	
·	Egyes (szűkebb) tudományterületek a globális élvonal közelében vannak (pl. a magyar matematikai kutatás és oktatás világhírű).
·	Egyes szegmensekben erősödő egyetemi-vállalati együttműködések.
·	A kutatói elit használja a nemzetközi forrásokat, infrastruktúrát és adatbázisokat.
·	Képzett és kiemelkedő tudományos teljesítményre képes élvonalbeli kutatók, egyes kutatási résterületeken nemzetközileg is jelentős teljesítmények.
·	Élvonalbeli munkakultúra sok nagy cégnél, K+F és tudásközpontok megjelenése, koncentrált K+F.
·	Réspiacot megtalált nagy növekedési képességű, saját high-tech fejlesztést végző induló vállalatok megjelenése ("born global" attitűd).
·	Tőkeerő, modern KFI infrastruktúra a nagyvállalatoknál, ígéretes együttműködések egyetemekkel.
·	A gazdasági és innovációs környezetet meghatározó lényeges jogszabályok (társasági jog, versenyjog, fogyasztóvédelem, számviteli szabályok, szellemi tulajdonvédelem stb.) kialakítása összhangban van a fejlett országok joggyakorlatával.	·	A kutatásban nem kapnak kellő hangsúlyt a piaci-társadalmi igények/elvárások, gyenge a K+F gazdasági-társadalmi hasznosítása – beleértve a közszféra innovációit is.
·	Szétaprózott, nem kellően fókuszált kutatási kapacitások és teljesítmények.
·	Általában szerény a kereslet a magyar kutatóintézeti szektor szolgáltatásai iránt (továbbá: az egyetemi/akadémiai kutatási hajlandóság és az ipar kutatási igényei nem találkoznak, az egyetemek/akadémia reakcióképessége lassú).
·	Korszerűtlen és szétforgácsolódó infrastruktúra, gyakran hiányzó kutatói utánpótlás, gyenge menedzsment a tudásbázis intézményeiben, lassú az intézményi tanulás.
·	Elégtelen és hullámzó a kutatás finanszírozása, a K+F intézményi (normatív) finanszírozás alacsony szintű.
·	Korszerűtlen a TéT oktatás, alulfejlett a gyakorlati és a multi-diszciplináris oktatás. A természettudományos és műszaki pályák népszerűségvesztése - összhangban az európai trendekkel.
·	Nem kellően harmonizált az innováció-politikai eszközrendszer (“policy mix”).
·	A KKV-k esetében tőkehiány, globális összevetésben gyenge innovációs és növekedési ambíciók és képességek.
·	KFI-menedzsment hiányosságok a KKV-k többségénél, alacsony szintű az innovációs és a szellemi tulajdonvédelmi tudatosság. Gyenge az IPR védelem iránti kereslet. Olykor a vállalkozói szellem és a kudarctűrés hiánya.
·	A kkv-k és a kutatóintézetek között a kapcsolatfelvételnek nincs kialakult formája, gyakorlata (pl. szolgáltatás megrendelése, infrastruktúrahasználat stb.)
·	A K+F értéklánc szereplői között gyengék a kapcsolatok, nem elég hatékony az együttműködés.
·	Alacsony szintű a magvető tőke, elégtelenek a technológiai inkubációs folyamatok.
·	Nem hatékonyak a technológatranszfer folyamatok, rossz hatásfokkal működnek a hazai adaptív innovációs folyamatok.
·	A spin-off folyamatokat számos szemléletbeli-intézményi tényező hátráltatja.
·	Hiányosak az állami innováció-management szolgáltatások.
·	A KFI szempontjaira tekintettel levő értékelési kultúra fejletlen.
·	Az oktatás környezetének bizonytalanságai, illetve a tanári pálya presztízsének csökkenése hátráltatja a tehetséggondozást és a kutatói utánpótlást.
·	A KFI-t meghatározó intézményi struktúra, szabályozási és támogatási környezet nem kellően hatékony, a szakpolitikai célokat az intézményrendszer nem tudta eddig megvalósítani.
·	 Az emberi erőforrások terén az alacsony számú doktori végzettség vagy a felsőfokú végzettek alacsony aránya, a finanszírozás terén az alacsony színvonalú kockázati tőke (aminek a magvető tőke csak egy eleme), a KKV-szektor innovációs gyengeségei, az alacsony szabadalmi aktivitás, az innovációs rendszeren belüli kapcsolati hálózatok hiányosságai.	
Lehetőségek	Veszélyek	
·	KFI-barát gazdasági és szabályozási környezet megerősödése.
·	Egyetemi tudásközpontok megerősödése, a kutatási eredmények hangsúlyosabb "oktatásba vitele".
·	(Iparági) klaszterek gazdasági szerepének növekedése.
·	Gazdasági-társadalmi igényeket jobban kielégítő ”vállalkozó egyetemek” kialakulása.
·	Az erőforrás-allokáció globális optimalizálásának kihasználása, a K+F-et telepítő FDI vonzása.
·	Új K+F intenzív iparágak megerősödése, magyar közép- és nagyvállalatok külföldi térnyerése.
·	Gyakorlatorientált képzés (duális képzés) térnyerése, vállalkozói, innováció-menedzsment stb. oktatás erősödése, a "digitális írástudás" javulása.
·	Beszállítói háttéripar megerősítése, K+F iránti kereslet felfutása.
·	K+F adókedvezmények rendszerének továbbfejlesztése (normatív K+F adókedvezmények bevezetése)
·	Együttműködés segítése a vállalkozások és a fejlesztő/infrastruktúrát birtokló intézmények között
·	A KFI szolgáltatók akkreditálásának bevezetése az egységes ”minőségi szolgáltatás” nyújtása érdekében.
·	Az EU által kiemelten kezelt eszközrendszerek elterjedése (innovatív közbeszerzések, intelligens szakosodás, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés stb.).
·	Csatlakozás a nagy EU-s együttműködési programokhoz.
·	Erőteljesebb K+F diplomácia.
·	Hatékony inkubáció új eszközeinek kialakítása (pl. nyitott labor, tech shop).
·	Természettudományos és műszaki oktatás fejlesztése.
·	 Tehetséggondozás megerősítése.
·	Párbeszéd erősítése az egyetemek és a nagyvállalatok között.
·		kulturális intézmények erőteljesebb részvétele a KFI legújabb eredményeinek terjesztésében
·	Konvergencia-régiók KFI-teljesítményének felzárkóztatása elsősorban a Strukturális Alapok segítségével
·	Az innovációs eredmények hasznosításától várható, Magyarország versenyképességét növelő közvetett társadalmi eredmények (pl. a közszolgálati innováció révén).	·	Leszakadás a globális élvonaltól, a kutatói utánpótlás nem lesz elégséges a nemzetközileg versenyképes szinthez.
·	Az oktatás hiányosságai fennmaradnak, a képzett szakemberek hiánya nő.
·	A globális pénzügyi és gazdasági válság mélyülése.
·	Gyenge marad a gazdaság és társadalom K+F iránti igénye és érdeklődése.
·	Agyelszívás, elsorvadó közfinanszírozású kutatás.
·	A globális hálózatokba való bekapcsolódáshoz nem lesz megfelelő mennyiségű és képzettségű szakember.
·	Megmarad a nemzetközi, térségek közötti, illetve vállalat-típusok közötti digitális szakadék.
·	Gyenge marad a KKV szektor, nem tud komoly KFI-iránti keresletet gerjeszteni, illetve kapacitásokat kiépíteni.
·	Nem tudjuk kihasználni a nemzetközi KFI együttműködésekben rejlő szinergiákat.
·	Nem vagy alig lesz K+F-re alapozó, a magyar gazdaságba kellőképpen integrált FDI.
·	Nem, vagy alig lesznek hazai KFI alapokon megerősödő vállalkozások.
·	Rövidtávú költségvetési szempontok felülírják a kívánatos KFI fejlesztését szolgáló forrásokat.
·	A KFI-intézményrendszer, szabályozás és támogatási rendszer stabilitásának hiánya ellehetetleníti a szakterület számára alapvető hosszú távú tervezést.
·	A területi egyenlőtlenségek növekedése és a KMR támogatási szabályai megnehezítik a régió támogatását.
·	Nem tudjuk hatékonyan felhasználni az EU-s forrásokat.
·	A K+F finanszírozás általában is gyengélkedik.