A	B	C	D	E	F	G	H	I	
1	Főcsoport 	Csoport	Alcsoport	 		 	 	
2	Megnevezése és a főcsoporthoz tartozó típusos kőzet általános földtani leírása 	Megnevezése	A csoporthoz tartozó típusos kőzet általános földtani leírása	Megnevezése	Az alcsoporthoz tartozó típusos kőzet általános földtani leírása	Kód	A nyersanyag fajlagos értéke	Mérték- 
egység	A 64/2013. (III. 4.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően bevallott ásványi nyersanyag kódszáma és megnevezése	
3	1. Mélységi magmás (intruzív) kőzetek. A magma felszín alatti, több km mélységben történő megszilárdulásával létrejött kőzetek. 	1. Gránit  	Olyan mélységi magmás (intruzív) kőzet amelynek SiO2 tartalma 70% körüli, (± 10%) kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: K-földpát, kvarc, Na-Ca-plagioklász, biotit, esetleg amfibólés/vagy rombos piroxén. Szövete durvaszemcsés, holokristályos, ekvigranuláris. 	1. Tömb gránit	Azon gránit nyersanyag, amely ép, tömör legalább 40%-ban 0,25m3-nél nagyobb tömbökben fejthető. 	1011	6 620	Ft/m3	 	
4				2. Gránit 	A gránit csoport leírásánál szereplő leírással azonos. 	1012	5 420	Ft/m3	5100 Gránit	
5				3. Gránit murva	Azon gránit nyersanyag, amely tektonikus vagy exogén folyamatok eredményeképpen 25 cm alatti méretbe felaprózódott. 	1013	1 200	Ft/m3	5100 Mállott gránit	
6				4. Gránit aplit	A gránitban jelentkező nagy földpát (Ortoklász+plagioklász min 50%, ill. K2O+Na2O min. 5,5%) és kvarc tartalmú telér kőzet. 	1014	10 800	Ft/m3	 	
7		2. Diorit	Olyan mélységi magmás (intruzív) kőzet amelynek SiO2 tartalma 60% körüli, (± 10%) kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: Ca-Na-plagioklász, amfiból, és/vagypiroxén, esetleg kvarc. Szövete durvaszemcsés, holokristályos, ekvigranuláris. 	 		1020	5 420	Ft/m3	 	
8		3. Gabbró 	Olyan mélységi magmás (intruzív) kőzet amelynek SiO2 tartalma 50% körüli, (± 10%) kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: olivin, piroxén és/vagy amfiból, 
Ca-plagioklász. Szövete durvaszemcsés, holokristályos, ekvigranuláris. 	 		1030	8 420	Ft/m3	 	
9	2. Kiömlési (vulkáni) és Szubvulkáni kőzetek. 
Kiömlési (vulkáni) kőzetek: A folyékony lávából a felszínen (vagy annak közelében) megszilárdult magmás kőzetek. 
Szubvulkáni kőzetek: A felszín alatt nagyobb mélységben megszilárdult kőzetek. Ezek durvább szemcsések, mint a vulkáni kőzetek, de kőzetnevük ugyanaz, mint a megfelelő vulkáni kőzeté. 	1. Riolit 	Azon kiömlési (vulkáni) kőzet, amelynek SiO2 tartalma 70% körüli, (± 10%) kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: kvarc, K-földpát, Na-Ca-plagioklász, biotit, kőzetüveg. Szövete finomszemcsés, porfíros. 	 		1110	720	Ft/m3	5700 Riolit	
10		2. Dácit	Azon kiömlési (vulkáni) kőzet, amelynek SiO2 tartalma 70-60% közötti, kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: Na-Ca-plagioklász, biotit, amfiból, kvarc, kőzetüveg. Szövete finomszemcsés, porfíros. 	 		1120	3 000	Ft/m3	5300 Dácit	
11		3. Fonolit	Azon kiömlési (vulkáni) kőzet, amelynek SiO2 tartalma 60% körüli, (± 10%) kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: 
K-földpát, Na-Ca-plagioklász, alkáli piroxén, biotit, nefelin vagy leucit, analcim, esetleg alkáli amfiból, kőzetüveg. Szövete finomszemcsés, porfíros. 	 		1130	6 600	Ft/m3	 	
12		4. Andezit 	Azon kiömlési (vulkáni) kőzet, amelynek SiO2 tartalma 60% körüli, (± 10%) kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: 
Ca-Na-plagioklász, piroxén, amfiból, esetleg biotit, kőzetüveg. Szövete finomszemcsés, porfíros. 	1. Pados andezit	Azon andezit nyersanyag, amelynek tömegének legalább 70%-akihűlési felületekkel határolt 10-20 cm nagyságú lemezekből épül fel. 	1141	2 050	Ft/m3	5600 Pados andezit	
13				2. Andezit	Az andezit csoport leírásánál szereplő leírással azonos. 	1142	1 800	Ft/m3	5600 Andezit	
14		5. Bazalt 	Azon kiömlési (vulkáni) kőzet, amelynek SiO2 tartalma 50% körüli, (± 10%) kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: olivin, piroxén, Ca-plagioklász, amfiból, esetleg kőzetüveg. Szövete finomszemcsés, porfíros. 	 		1150	3 000	Ft/m3	5500 Bazalt
5200 Diabáz	
15	3. Piroklasztikumok (tufa és tufit). A vulkanizmus során keletkezett kőzet, amelyben a vulkáni törmelékszemcsék (éles ásvány-, kőzetüveg  vagy kőzettörmelékek), horzsakövek, üveges, gyakran agyagásványosodott. Alapanyaga porózus szerkezetű. A poranyag szárazföldi lerakódásával keletkezik. 
Ha a lerakódás vízben történik, a kőzetet tufitnak nevezzük. 	1. Riolittufa
(-tufit)	Riolit vulkanizmus során keletkezett tufa illetve tufit kőzet. Kemizmusa a riolitéval azonos. 	1. Riolittufa (tufit)	A riolittufa csoport leírásával megegyezik. 	1211	920	Ft/m3	5900 Riolittufa	
16				2. Kálitufa	Káliumtartalmú riolittufa. K2O tartalom minimum 5%. 	1212	4 000	Ft/m3	7000 Kálitufa	
17				3. Horzsakőtufa, (pumicit)	Vulkáni gőzök és gázok expanziója által keletkezett magas horzsakő törmelék tartalmú riolittufa. 	1213	3 700	Ft/m3	5900 Horzsakőtufa (pumicit)	
18				4. Zeolitos riolittufa I. 	Savanyú vulkánitokból hidrolites bomlás révén keletkezett zeolit ásványokat tartalmazó kőzet, amelynek zeolit tartalma eléri vagy meghaladja a 60%-ot. 	1214	4 800	Ft/m3	 	
19				5. Zeolitos riolittufa II. 	Savanyú vulkánitokból hidrolites bomlás révén keletkezett zeolit ásványokat tartalmazó kőzet, amelynek zeolit tartalma 40-60% között van. 	1215	3 700	Ft/m3	5900 Zeolitos riolittufa	
20				6. Zeolitos riolittufa III. 	Savanyú vulkánitokból hidrolites bomlás révén keletkezett zeolit ásványokat tartalmazó kőzet, amelynek zeolit tartalma 20-40% között van. 	1216	2500	Ft/m3	 	
21		2. Dácittufa
(-tufit)	Dácit vulkanizmus során keletkezett tufa, illetve tufit kőzet. Kemizmusa a dácitéval azonos. 	 		1220	7 500	Ft/m3	4900 Dácittufa	
22		3. Andezittufa
(-tufit) 	Andezit vulkanizmus során keletkezett tufa illetve tufit kőzet.  Kemizmusa az andezitéval azonos. 	 		1230	7 500	Ft/m3	 	
23		 4. Bazalttufa 
(-tufit)	Bazalt vulkanizmus során keletkezett tufa illetve tufit kőzet. Kemizmusa a bazalttéval azonos. 	 		1240	1 800	Ft/m3	5400 Bazalttufa	
24	4. Egyéb magmás- 
és utómagmás folyamatokkal létrejött kőzetek	1. Perlit 	Azon nyersanyag, amelynek SiO2 tartalma 
60-80% közötti, kötöttvíz tartalma 2%-nál nagyobb. Kőzetalkotó ásványok csökkenő mennyiségi sorrendben: kőzetüveg (obszidián, horzsakő, szurokkő), kvarc, K-földpát, Na-Ca-plagioklász, biotit. Szövete üveges. A perlit egy sajátos környezetben – felszín közeli- szubvulkáni, képződő riolitos kémizmusú kőzet, melyet a magas kötött víztartalma, és az abból adódó jellegzetes szövete különíti el a riolittól. 	1. Duzzasztható perlit	 Azon perlit tartalmú nyersanyag, amely legalább 50%-ban tartalmaz duzzasztható 
(hő hatására, kristályvizének elvesztésével térfogatának többszörösére duzzad) perlit nyersanyagot. Duzzasztás hatására a halmazsűrűség 40-120 g/l. 	1311	3 000	Ft/m3	7200 Perlit	
25				2. Perlit tartalmú vulkáni anyag	 Azon perlit tartalmú nyersanyag, amely csekély mennyiségű duzzasztható perlitet tartalmaz, az anyag zöme riolit és riolit tufából áll. Duzzasztás hatására a halmazsűrűség 120-400 g/l. 	1312	1 800	Ft/m3	 	
26	5. Törmelékes üledékes kőzetek Kiindulási anyaguk fizikai mállással keletkezett kőzettörmelék. 	1. Agyag 	Zömében - legalább 50%-ban 20 mikronnál kisebb szemcseméretű üledék, amely uralkodóan – legalább 60%-ban – agyagásványok (illit, montmorillonit, kaolinit stb. ) alkotják. Az agyagásvány jellege meghatározza a nyersanyag tulajdonságait. Képződése lehet üledékes (amikor a mállással képződött agyagásványok lepusztulásával, szállításával, leülepedésével keletkezik) és lehet hidrotermális vagy egyéb folyamatokhoz kötötten (amikor kőzetlebontással, többnyire tufákból képződik, 
a kőzetalkotó ásványok és a kőzetüveg agyagásványosodásával). 	1. Bentonit	Azon agyag nyersanyag, mely összetételében az agyagásvány tartalom >50% montmorillonit. 	1411	7 700	Ft/m3	4100 Bentonitos agyag	
27				2. Bentonitos agyag	Azon agyag nyersanyag, mely összetételében az agyagásvány tartalom >30%-amontmorillonit. 	1412	6 000	Ft/m3	 	
28				3. Kaolin	Azon nemesagyag mely összetételében az agyagásvány tartalom legalább 75%-a kaolin, (Al2O3 min. 30%) Fe2O3max 1,0%, K2O max 2,5%, SO3max. 1,5%, iszapolási maradék a 0,063 mm-es szitán  max. 10%. 	1413	37 500	Ft/m3	4100 Kaolinos agyag	
29				4. Kaolinos agyag	Azon agyag nyersanyag (tűzállóagyag), mely összetételében az agyagásvány tartalom >60%-a kaolinit. 	1414	5 600	Ft/m3	4100 Tűz- és saválló agyag	
30				5.  Illites agyag 	Azon agyag nyersanyag, mely összetételében az agyagásvány tartalom >60%-a kaolinit-illit. 	1415	21 400	Ft/m3	4100 Illitesagag	
31				6. Keramzit-agyag	Azon agyag nyersanyag, amelynek kevert agyagásvány tartalma Fe2O3 és szervesanyag tartalma révén hő hatására duzzad, és ezáltal porózussá alakul (keramzit). 	1416	7 200	Ft/m3	 	
32				7. Festékföld agyag 	Azon agyag nyersanyag, amelynek kevert agyagásvány tartalma, jó fedőképessége és különböző fémoxid (Fe, Mn. ) tartalma révén egyöntetű, jól definiálható színe van. 	1417	1 200	Ft/m3	 	
33				8. Képlékeny agyag-I	Azon agyag nyersanyag, amelynek kevert agyagásvány  tartalma révén képlékeny,  formázható és kedvező hajlítószilárdsági tulajdonságokkal bírnak. Égetéskor csekély zsugorodással  hézagosan vagy tömören égnek ki. Összetételében és fizikai tulajdonságában: finom elosztású kalcit max. 10%, szabadkvarc max. 25%, 10 µm alatti szemcse min. 50%, +0,2 mm szemcse tartalom max. 0,5%, +0,2mm mész konkréciómax. 0,5%. 	1418	3 000	Ft/m3	 	
34				9.  Képlékeny agyag-II	Azon agyag nyersanyag, amelynek kevert agyagásvány tartalma révén képlékeny, formázható és kedvező hajlítószilárdsági tulajdonságokkal bírnak. Égetéskor csekély zsugorodással és hézagosan vagy tömören égnek ki. Összetételében és fizikai tulajdonságában: finom elosztású kalcit max. 30%, szabadkvarc max. 35%, 10 µm alatti szemcse min. 30%, +0,2 mm szemcse tartalom max. 1%, +0,2mm mész konkréciómax. 1%. 	1419	1 300	Ft/m3	4100 Agyag, képlékeny agyag	
35		2. Kőzetliszt, iszap 	Zömében – legalább 60%-ban 0,06-0,002 mm méretű törmelékszemcsékből álló üledék, függetlenül kőzettani összetételétől és osztályozottságától. A törmelékszemcsék anyaga kvarc, csillám, agyagásvány, alárendelten egyéb kőzetalkotó ásvány. A kőzetliszt száraz, széteső. Az iszap folyós, vízzel telített kőzetliszt. 	1. Gyógyiszap 	Gyógyászati célra alkalmas képlékeny iszap függetlenül a származási helytől és a kitermelési módszertől. 	1421	22 500	Ft/m3	4100 Gyógyiszap	
36				2. Kőzetliszt, kőzetiszap 	A kőzetliszt, iszap csoport leírásánál szereplő leírással azonos. 	1422	870	Ft/m3	 	
37		3. Aleurolit (iszapkő) 	Cementált, kötött kőzetliszt méretű szemcsékből álló kőzet. 	 		1430	870	Ft/m3	 	
38		4. Lösz	Uralkodóan 0,05-0,02 mm méretű, szél által szállított, gyengén kötött törmelékszemcsékből álló üledékes kőzet. A gyenge kötést meszes anyag biztosítja. 	 		1440	870	Ft/m3	 	
39		5. Homok 	Legalább 65%-ban 4,0-0,06 mm méretű, törmelékszemcsékből álló üledék, függetlenül kőzettani összetételüktől és osztályozottságuktól. A törmelékszemcsék anyaga legnagyobbrészt kvarc, kvarcit, lídit, kevesebb csillám és földpát. 	1. Nemes homok 	Azon homok nyersanyag, amelynek SiO2tartalma >90%, Fe2O3 + TiO2 tartalma <2,5%, CaCO3 tartalma <1,5%, és szemszerkezetének >70%-a 1,0-0,06 mm között van. A szemcsék anyaga zömében kvarc és kvarcit. (kvarchomok). 	1451	2 300	Ft/m3	4200 Kvarchomok	
40				2. Földpátos homok 	Azon földpát tartalmú homok nyersanyag, amely legalább 20% földpátot tartalmaz. 	1452	9 600	Ft/m3	 	
41				3. Homok 	A homok csoport leírásánál szereplő leírással azonos. 	1453	870	Ft/m3	4200 Homok	
42		6. Kavics  	Zömében lekerekített durva-finom törmelékszemcsékből álló üledék, függetlenül kőzettani összetételüktől és osztályozottságától. A törmelékszemcsék anyaga legnagyobbrészt kvarc és metamorf kőzet. Szemszerkezetének legalább 60%-a  4,0 mm-nél nagyobb átmérőjű. 	 		1460	1050	Ft/m3	4300 Kavics	
43		7. Átmeneti törmelékes nyersanyagok	Agyag- homok- és kavics méretű törmelékes szemcsékből álló laza üledékes kőzet. A szemcsék anyaga elsősorban kvarc, kvarcit, csillám, metamorf kőzettörmelék. Az agyag- frakció elsődlegesen illit és montmorillonitból áll, alárendelten kaolin. 	1. Homokos kavics	Azon kevert kavics és homok nyersanyag, amelynek szemszerkezetének legalább 30%-a  0,06-4,0 mm és legalább 50%-a 4,0 mm-nél nagyobb átmérőjű. 	1471	1150	Ft/m3	 	
44				2. Kavicsos homok	Azon kevert kavics és homok nyersanyag, amelynek szemszerkezetének legalább 30%-a 4,0 mm-nél nagyobb és a 0,06-4,0 mm tartomány részaránya legalább 50% . 	1472	1150	Ft/m3	 	
45				3. Agyagos törmelék 	Azon kevert törmelékes szemcsékből álló nyersanyag, amelyben 0,06 mm alatti szemcsék aránya meghaladja a 30%-ot. 	1473	700	Ft/m3	 	
46		8. Homokkő- konglomerátum  	 A homok és/vagy kavics méretű szemcsék összecementálódásával keletkezik. A cementáló anyag leggyakrabban mész, limonit vagy kova, ritkábban agyag. 	1. Tömbös homokkő-konglomerátum. 	Azon homokkő-konglomerátum nyersanyag, amely függetlenül a szemcsék és a kötőanyag milyenségétől legalább 40 %-
ban, legalább 0,25 m3 méretű tovább feldolgozásra alkalmas tömbökben fejthető. 	1481	7 800	Ft/m3	4400 Tömbös homokkő	
47				2. Kova kötésű homokkő-konglomerátum	Azon homokkő-konglomerátum  nyersanyag, amelynek kötőanyaga >60%-ban kova. 	1482	8 300	Ft/m3	4400 Kvarchomokkő	
48				3. Karbonát kötésű homokkő-konglomerátum	Azon homokkő-konglomerátum  nyersanyag, amelynek kötőanyaga  >60%-bankarbonát. 	1483	6 600	Ft/m3	 	
49				4. Kaolinos homokkő-konglomerátum	A homok és kavics méretű szemcsék laza összecementálódásából álló nyersanyag, amelyben a kötőanyagban több-kevesebb (általában 10-20%) agyag (kaolin) található. A szemcsék anyaga általában kvarc-, kvarcit-metamorf kőzet. A homokkő szemcse-összetétele legalább 60%-ban homok méretű. 	1484	2 300	Ft/m3	4400 Kaolinos homokkő	
50				5. Homokkő-
konglomerátum	Az előző (1-3) alcsoportokba nem sorolható homokkő-konglomerátum	1485	5000	Ft/m3		
51	6. Vegyi és/illetve biogén üledékes kőzetek. Anyaguk nagyrészt kémiai kicsapódással vagy biokémiai folyamatokkal jön létre. 	1. Édesvízi mészkő (travertino) 	Forrásból vagy tavakból kivált mészkő (CaCO3), lyukacsos-porózus szerkezetű, közepes keménységű, gyakran növényi struktúrák őrződnek meg benne. Kalcium-karbonát tartalma legalább 75%, oldási maradék legfeljebb 10%. Könnyen faragható, vágható. 	 		1510	7 200	Ft/m3	 	
52		2. Durva mészkő/puha mészkő 	Sekélytengeri lerakódású, meszes molluszkahéjak törmelékéből álló, gyakran teljes ősmaradványokat is tartalmazó, porózus, alacsony keménységű mészkő. Kalcium-karbonát tartalma legalább 80%, oldási maradék tartalma legfeljebb 10%. Könnyen faragható, vágható. 	 		1520	1900	Ft/m3	4500 Puha (mállott) mészkő	
53		3. Tömött, kristályos mészkő 	Tengeri lerakódású mésziszap átkristályosodásával keletkezett, mikrokristályos kalcitból álló, tömött szövetű, gyakran vastagpados elválású, szilánkos törésű kőzet. Esetenként ősmaradványokkal. Kalcium-karbonát tartalma legalább 80%, oldási maradék tartalma legfeljebb 15%. 	1. Tömb kristályos mészkő	Azon tömött, kristályos mészkő nyersanyag, amely gyakran pados, legalább 40%-ban, legalább 0,25 m3 méretű tovább feldolgozásra alkalmas tömbökben fejthető. 	1531	7100	Ft/m3	4500 Vastagpados mészkő	
54				2. Minőségi kristályos mészkő	Azon tömött, kristályos mészkő nyersanyag, amely fehér, sárgásfehér színű, kalcium-karbonát tartalma legalább 95%, magnézium-karbonát tartalma maximum 1%, különböző fémoxidok tartalma legfeljebb 1%, és oldási maradéka max. 0,5%. 	1532	5500	Ft/m3	 	
55				3. Kristályos mészkő	Azon tömött, kristályos mészkő nyersanyag, amelynek kalcium-karbonát tartalma legalább 80%, magnézium-karbonát tartalma maximum 5%, és oldási maradéka maximum 15%. 	1533	1200	Ft/m3	4500 Tömör mészkő	
56		4. Dolomit	Mésziszapból való tengeri lerakódású, vagy mészkőből Ca-Mg helyettesítéssel keletkezett üledékes kőzet. Magnézium-karbonát mennyisége 25–46%, kalcium-karbonát mennyisége 54–75%, mikrokristályos dolomit ásványból, alárendelten kalcitból álló, tömött szövetű kőzet, esetenként ősmaradványokkal, kőbelekkel. Gyakran darabos, néha pados elválású. 	1. Minőségi dolomit	Azon dolomit nyersanyag, amely darabos, néha pados elválású,  sárgásfehér színű, magnézium-karbonát tartalma 36-46%, kalcium-karbonát tartalma 52-60%, különböző fémoxidok tartalma legfeljebb 2%, és oldási maradéka max. 3%. 	1541	2 200	Ft/m3	4600 Minőségi dolomit	
57				2. Porlódó dolomit 	Azon dolomit nyersanyag, amely természetes aprózódása és porlódása révén legalább 
80%-ban 4mm-nél kisebb törmelékszemcsékből áll. 	1542	1400	Ft/m3	4600 Porló dolomit	
58				3. Dolomit	Azon dolomit nyersanyag, amely darabos, néha pados elválású, sárgás-fehér színű, magnézium-karbonát tartalma 25-46%, kalcium-karbonát tartalma 54-75%. 	1543	1600	Ft/m3	4600 Dolomit	
59		5. Mangán-
karbonát	Tengeri képződésű karbonátos kőzet, amelynek mangánkarbonát tartalma eléri vagy meghaladja a 60%-ot.  Fő ásványa a rodokrozit. Glaukonit-szeladonitból álló sávok tagolják. 	 		1550	46 000	Ft/m3	8500 Karbonátos mangánérc	
60		6. Márga	Tengeri vagy tavi lerakódású, agyagásványokból és kalcit elegyéből álló, finomszemcsés kőzet. Ha az agyagásványok mennyisége jelentősebb, 
a kőzet agyagmárga, ha a kalcité, mészmárga. 	1. Leveles márga	Azon márga nyersanyag, amely vastagpados, tömött, burkoló-, illetve falazókő gyártására alkalmas. 	1561	7 800	Ft/m3	4700 Leveles márga	
61				2.  Mészmárga	Azon márga nyersanyag, amely CaCO3 tartalma 60-80% illetve oldási maradéka 
20-40%. 	1562	3 400	Ft/m3	 	
62				3. Márga	Azon márga nyersanyag, amely CaCO3 tartalma 40-60%, illetve oldási maradéka 
40-60%. 	1563	2 400	Ft/m3	4700 Márga	
63				4. Agyagmárga	Azon márga nyersanyag, amely CaCO3 tartalma 20-60%, illetve oldási maradéka 
40-60%. 	1564	1000	Ft/m3	 	
64		7. Kvarcit és kovaüledék	Nagy SiO2 tartalmú kőzet, mely lehet hidrotermális, metamorf vagy üledékes (vegyi illetve biogén) keletkezésű. A nyersanyaggá való felhasználásuk azonossága miatt, ide soroljuk a hidrotermális, metamorf és üledékes keletkezésű kovákat is. 	1. Kovaföld (diatomit) 	Tengeri vagy tavi lerakódású, diatoma algák kovavázainak felhalmozódásával keletkezett, finomszemcsés, kis térfogatsúlyú, mikroporózus kőzet. 	1571	6 900	Ft/m3	5800 Kovaföld	
65				2. Kvarcit-
hidrokvarcit, 
radiolarit	 Magas - legalább 80% - SiO2 tartalmú, tömeges megjelenésű kőzet. Ha a kicsapódás mocsári környezetben történt, limnokvarcitnak nevezzük, ekkor általában rétegzettséget mutat. Radiolarit tengeri szerves kovaállatok vázából képződött tömör kovakőzet. 	1572	5 400	Ft/m3	5800 Kvarcit	
66	7. Szerves-anyag tartalmú kőzetek Összetételükben 
a növényi eredetű anyag meghatározó. 	1. Tőzeg, lápföld, lápimész	A tőzeg, lápos területeken, edényes növények oxigénszegény körülmények közötti bomlással felhalmozódásával és konzerválódásával keletkező, magas szervesanyag-tartalmú kőzet amelyben még jól láthatók a növényi részek.  
A nyersanyag teleptani és fizikai jellegéből adódóan max. 40% vizet tartalmaz. Az érett tőzegben a növényi maradványok szabad szemmel csak elvétve ismerhetők fel. Nedvesen kenődő, kiszáradva rögösen esik szét. A rostos tőzeg 50 súly %-át 20 mm-nél hosszabb növényi rostok alkotják. A vegyes tőzeg a rostos és az érett tőzeg keveréke.  A lápföld iszappal keveredett tőzeg. Ha az iszap mésztartalmú, lápimésznek nevezzük. 	1. Tőzeg 	Azon tőzeg nyersanyag, amelynek az abszolút száraz anyagra számított szervesanyag tartalma 14 súly %-nál nagyobb. 	1611	1500	Ft/m3	1300 Tőzeg – lápföld-láp	
67				2. Lápföld 	Legalább 30 % iszap tartalmú tőzeg. 	1612	1000	Ft/m3	 	
68				3. Lápimész	Meszes lápföld. 	1613	800	Ft/m3	 	
69		2. Alginit	Vulkáni krátertavakban keletkezett, szervesvázú fosszilis algából és magasabb rendű növényi pollenből erősen bentonitosodott, mállott bazalttufából és meszes anyagból álló, magas szerves anyag tartalmú kőzet. 	 		1620	3400	Ft/m3	7100 Alginit	
70	8. Metamorf kőzetek Nyomás és hő hatására átalakult kőzetek. 	1. Szerpentinit 	Bázisos magmás kőzetek kisfokú metamorfózisával keletkező metamorf kőzet. Kőzetalkotó ásvány: szerpentin (lizardit, krizotil, antigorit) mellett kevesebb klorit. Előfordulnak karbonátok, talk és ércásványok. Foliáció nem jellemző. 	 		1710	5 400	Ft/m3	 	
71		2. Talkpala	Olyan talk /Mg3(Si4O10(OH)2/  ásvány tartalmú nyersanyag, amelynek a talk tartalma eléri vagy meghaladja a 60%-ot. Képződésére nézve: kontakt, tektonikus metamorfit. 	 		1720	12000	Ft/m3	 	
72		3. Agyagpala	Agyag igen kisfokú metamorfózisával keletkező metamorf kőzet. Kőzetalkotó ásvány: illit. Foliáció jellemző, finomszemcsés, vékonylemezes-leveles, palás. 	 		1730	10000	Ft/m3	 	
73		4. Fillit	Finom-közepes szemcsés, csillogó, az irányított filloszilikátok párhuzamos rendezettségéből adódó, jól meghatározott palásságot mutató kisfokú metamorf kőzet. Kőzetalkotó ásványok: kvarc, muszkovit (szericit), klorit, albit. 	 		1740	12000	Ft/m3	 	
74		5. Zöldpala	Zöld színű palás kőzet, melynek színét aktinolit, klorit, epidot adja. Jellegzetes ásványai még az albit, zoizit, esetleg kvarc. 	 		1750	5500	Ft/m3	6000 Zöldpala	
75		6. Csillámpala 	Agyag közepes fokú metamorfózisával keletkező metamorf kőzet. Kőzetalkotó ásvány: csillám, kvarc, plagioklász, andaluzit, gránát. Foliáció jellemző, csillámos fényű, durvaszemcsés, durvapalás. 	 		1760	8000	Ft/m3	 	
76		7. Gneisz  	Magmás vagy üledékes kőzetek nagyfokú metamorfózisával keletkező metamorf kőzet.  Kőzetalkotó ásvány: kvarc, plagioklász, csillám, sillimanit, káliföldpát, gránát. Foliáció nem mindig jellemző, durvaszemcsés. 	 		1770	850	Ft/m3	6200 Gneisz	
77	9. Ércek 
A földkéregben feldúsult olyan ásványtársulások, amelyekből - egy fizikai dúsítást követően - valamilyen kémiai, kohászati eljárással illetve perkolációval  fém, fémek vagy fémtartalmú vegyületek állíthatók elő. Az adott ércből - genetikájából és így összetételéből adódóan - elsődlegesen bizonyos fém(ek) állítható(k) elő,  
de az adott fém(ek) kinyerésével egyidőben lehetőség válhat további fémek kinyerésére. 	1. Mangánérc	Olyan érc, amelyben  a mangán és kísérő elemeinek  ásványai dúsulnak fel. Az ércből valamilyen kémiai, kohászati eljárással elsősorban mangán, de a mangán kinyerésével egyidőben további fémek előállítására is lehetőség nyílik. 	1. Oxidos, dúsítható mangánérc 	Olyan mangánérc, amelyben a Mn tartalmú ásványok több mint 60%-a  oxidos formában vannak jelen, és mosással a Mn tartalom dúsítható. Fő ásványai: pirolúzit, pszilomelán, manganit. 	1811	

ahol:
E= az érc - bányajáradék szempontjából figyelembevett - értéke (Ft/t, ill. Ft/m3. )
Ci= a bevallási időszakban kitermelt érc illetve a perkoláció során kitermelt folyadék “i” fém átlag tartalma (g/t. ill. g/m3)
i   = a bányajáradék bevallás tárgyát képező fém
n  = az ércben illetve a perkolációs oldatban jelenlévő bányajáradék-köteles fémek összessége. 
Féi= az i fém alábbiak szerinti fajlagos értéke 
Fe = 0,051 Ft/g. 
Hg = 11,8 Ft/g. 
Mn = 0,688 Ft/g
Mo = 7  Ft/g
U = 29,7 Ft/g
Zn = 0,44 Ft/g
Pb = 0,455 Ft/g
Cu = 1,835 Ft/g
Au = 11 847,55 Ft/g
Ag = 233,768 Ft/g
Rh = 1 012 Ft/g
Ga = 110 Ft/g
Ti = 2,31 Ft/g

Ritkaföldfémek:
La = 13,778 Ft/g
Ce = 17,778 Ft/g
Pr = 55,556 Ft/g
Nd = 62,222 Ft/g
Sm = 33,333 Ft/g
Gd = 55,556 Ft/g
Tb = 73,333 Ft/g
Eu = 985,25 Ft/g
Er = 77,778 Ft/g
Dj = 600 Ft/g 

Sc = 4 000 Ft/g
Y =  37,778 Ft/g	Ft/t ill. 
Ft/m3	 	
										
78				2. Oxidos, nem dúsítható mangánérc 	Olyan mangánérc, amelyben a Mn tartalmú ásványok több mint 60%-a  oxidos formában vannak jelen, és mosással a Mn tartalom nem dúsítható. 	1812				
79		2. Vasérc	Olyan érc, amelyben a vas és kísérő elemeinek ásványai dúsulnak fel. Az ércből valamilyen kémiai, kohászati eljárással elsősorban vas, de a vasérc feldolgozásával egy időben további fémek előállítására is lehetőség nyílik. Oxidos vasércek: hematit, limonit, goethit, magnetit. Karbonátos vasércek: sziderit, ankerit. Szulfidos vasércek: pirit, markazit. 	1. Pát vasérc 	Olyan vasérc, amelyben az Fe tartalmú ásványok több mint 80%-a  karbonátos (sziderit) formában vannak jelen. 	1821				
80				2. Szilikátos pát vasérc 	Olyan karbonátos vasérc, amelyben az Fe tartalmú ásványok legalább 40%-aszilikát és oxid formában vannak jelen. 	1822				
81				3. Pirites homok 	Olyan vasérc, amelyben az Fe több mint 80%-a  pirit formában van jelen. 	1823				
82				4. Titántartalmú vasérc 	Olyan vasérc melyben azFe mellett Ti és V ásványok találhatók (Wherlit). 	1824				
83				5. Barnavasérc 	Olyan vasérc melyben azFeoxi-hidroxidos ásványok formájában van jelen. 	1825				
84				6. Ankerit	Olyan vasérc, amelyben a CO3 tartalom magas, és a vas tartalmú ásványok több mint 80%-a  karbonátos (sziderit) formában vannak jelen. 	1826				
85		3. Rézérc 	Olyan érc, amelyben a réz és kísérő elemeinek  ásványai dúsulnak fel.  Az ércből valamilyen kémiai, kohászati eljárással elsősorban réz, de a rézérc feldolgozása során további fémek előállítására is lehetőség nyílik. 	1. Kalkopirites rézérc 	Olyan rézérc, amelyben a Cu tartalmú ásványok több mint 80%-a kalkopirit és egyéb Cu szulfid formában vannak jelen. 	1831				
86				2. Enargitos rézérc 	Olyan rézérc, amelyben a Cu tartalmú ásványok zömében több mint 60%-aenargités egyéb komplex szulfid formában vannak jelen. 	1832				
87		4. Poli-
metallikus érc	 Olyan érc, amelyben cink, ólom és réz valamint kísérő elemeinek ásványai dúsulnak fel. Az ércből valamilyen kémiai, kohászati eljárással elsősorban cink, ólom és réz, de az érc feldolgozásával egy időben további fémek előállítására is lehetőség nyílik. 	 		1840				
88		5. Nemesfémérc 	Olyan érc, amelyben nemesfém (Au, Ag, Pt stb.) és kísérő elemeinek  ásványai és terméselemei dúsulnak fel. Az ércből valamilyen kémiai, kohászati eljárással elsősorban nemesfém, de a nemesfémérc kinyerésével  egy időben további fémek előállítására is lehetőség nyílik. 	 		1850				
89		6. Radioaktív ércek, elemek	 Olyan érc, amelyben urán és/vagy thorium és kísérő elemeinek  ásványai dúsulnak fel. Az ércből valamilyen kémiai, kohászati eljárással elsősorban U, Th, vagy egyéb radioaktív elem, de az érc feldolgozásával egyidőben további - elsősorban radioaktív és ritka elemek kinyerésével - fémek előállítására is lehetőség nyílik. 	 		1860				
90		7. Egyéb érc	A jellemző fém alkotórész alapján nevesített érc, beleértve a lantanidák és az aktinidák valamint kísérő elemeinek érceit függetlenül az érc ásványtani felépítésétől (szilikát, oxid, szulfid stb.) és genetikájától. 	 		1870				
91		8. Bauxit	Olyan üledékes kőzet, melyben az alumínium, vas-, és a titán-oxid, illetve -hidroxid ásványainak együttes mennyisége> 50% és ezen belül az alumíniumásványok vannak többségben. A bauxitjelleget a mennyiségi ásványos összetétel határozza meg. A bauxit alumíniumércként való meghatározása nem egyértelmű, és nem mindenhol elfogadott. Képződése olyan üledékképződési és diagenetikus folyamatok összessége, mely alumíniumban különösen dús üledékes kőzetek kialakulásához vezet, beleértve a mállás, a szállítás, a leülepedés és a bauxitosodás folyamatait is. 	 		1880	21 400	Ft/m3	8100 Bauxit	
92	10. Ipari ásványok
A keletkezésük helyétől, módjától és befogadó kőzettől függetlenül olyan feldúsult ásványok, ásványtárulások, melyek fizikai eljárással a befogadó kőzetből kinyerhetők. 	1. Barit (BaSO4)	 Olyan barit (BaSO4) ásvány tartalmú nyersanyag, amelynek barit tartalma eléri vagy meghaladja az 50%-ot. 	 		1910	24 000	Ft/m3	 	
93		2. Fluorit  (CaF2)	Olyan fluorit (CaF2) tartalmú nyersanyag, amelynek fluorit ásvány tartalma eléri vagy meghaladja a 40%-ot. 	 		1920	30 000	Ft/m3	 	
94		3. Gipsz (CaSO4x2H2O)	Olyan gipsz (CaSO4x2H2O) ásvány tartalmú nyersanyag, amelynek a gipsz tartalma eléri vagy meghaladja a 60%-ot. 	 		1930	4200	Ft/m3	4800 Gipsz	
95		4. Anhidrit
(CaSO4 )	Olyan anhidrit (CaSO4) ásvány tartalmú nyersanyag, amelynek anhidrit tartalma eléri vagy meghaladja a 60%-ot. 	 		1940	3000	Ft/m3	 	
96		5. Gipsz tartalmú anhidrit - 
anhidrit tartalmú gipsz	Olyan gipsz (CaSO4x2H2O) és anhidrit (CaSO4) ásvány tartalmú nyersanyag, amelyben a gipsz és anhidrit együttes tartalom eléri, vagy meghaladja a 60%-ot. 	 		1950	2000	Ft/m3	 	
97		6. Timsók	Szulfátokban (linarit-alunit félék) gazdag, különböző mértékű kőzet-átalakulási termékek. 	 		1960	5 000	Ft/m3	6900 Termálsó	
98	11. Kőszenek Növények levegőtől elzárt bomlásával, a betemetődést kővető hő és nyomás hatására keletkezett, éghető üledékes kőzet. 	1. Feketekőszén 	Olyan közepes szénültségű kőszén – beleértve a kőszénhez adszorbtíve kötött metán (CH4) tartalmat is –, amelynek színe és karcolata fekete, szárazanyagra számított hamutartalma 50%-nál kisebb, vitrinitreflexió értéke 0,60%-2,00% közötti, elemi szén (karbon) tartalma 80-93 %, égéshője 24,0 MJ/kg. (Qsdaf)	 		2010	12 000	Ft/m3	900 Feketeszén	
99		2. Barnakőszén (szubbitumenes kőszén)	Olyan alacsony szénültségű kőszén – beleértve a kőszénhez adszorbtíve kötött metán (CH4) tartalmat is –, amelynek színe fekete, vagy barna, karcolata barna. Szárazanyagra számított hamutartalma 50%-nál kisebb, vitrinitreflexió értéke 0,30-0,60% közötti, elemi szén (karbon) tartalma 65-80%, égéshője 16,0-24,0 MJ/kg. (Qsdaf)	 		2020	11 000	Ft/m3	900 Barnaszén
a Borsodi és Nógrádi medence kőszenei kivételével	
100		3. Lignit 	Olyan alacsony szénültségű kőszén – beleértve a kőszénhez adszorbtíve kötött metán (CH4) tartalmat is –, amelynek színe világosbarnától a feketéig változhat a típustól függően, felismerhetők a növényi maradványok. Szárazanyagra számított hamutartalma (Ad) 50%-nál kisebb, elemi szén (karbon) tartalma (Ctd)35-50%, összes nedvességtartalma (Wtr) kisebb, mint 35% és égéshője (Qsd)14-16 MJ/kg. 	 		2030	8000	Ft/m3	900 Barnaszén
a Borsodi és Nógrádi medence kőszenei	
101		4. Lignit II. (ortho-lignit)	Olyan alacsony szénültségű kőszén – beleértve a kőszénhez adszorbtíve kötött metán (CH4) tartalmat is –, amelynek színe világosbarnától a feketéig változhat a típustól függően, felismerhetők a növényi maradványok. Szárazanyagra számított hamutartalma (Ad) 50%-nál kisebb, elemi szén (karbon) tartalma (Ctd)35-50%, összes nedvességtartalma (Wtr) 35%-nál nagyobb és égéshője (Qsd) kisebb, mint14,0 MJ/kg. 			2040	5400	Ft/m3	900 Lignit	
102	12. Szénhidrogén tartalmú nyersanyagok
 A kőolaj és a szénhidrogénföldgáz. Összefoglaló elnevezése: szénhidrogén. 	1. Kőolaj	A szénhidrogéntelep kezdeti rétegnyomáson és hőmérsékleten folyékony halmazállapotú szénhidrogének. A szénhidrogének technikai normál állapoton (15˚C, 0,1 MPa) stabil (állandósított) cseppfolyós része. Általában sötétbarna, barnásfekete (zöld árnyalatú), folyékony vagy félszilárd halmazállapotú, víznél kisebb sűrűségű, viszonylag sok illó anyagot tartalmazó, főleg szénhidrogénekből álló elegy, amelyben a hidrogén és szénatomok molekulaszerkezete igen változatos. Általában található benne kén-, nitrogén-, vagy oxigén vegyület, nyomelemek és némi víz. A kőolaj tartalmazhat gázt, folyékony vagy szilárd halmazállapotú összetevőket az olaj típusától (minőségétől) illetve a nyomás és hőmérsékleti körülményektől függően. 	 		2110	E = 119420 * k — K1 * I 
ahol
E= a kőolaj - bányajáradék szempontjából figyelembevett - értéke (Ft/t)
k = P1 * 7,55 * d1 / P0 * 7,55 * d0
P1= a Platt's Oil Market WireBrent (Dtd) bevallási időszak (hónap) napi árainak (USD/bbl) számtani átlaga 
P0 = a Platt's Oil Market WireBrent (Dtd) 2007. december hónap napi árainak  (USD/bbl) számtani átlaga 7,55= USD/bbl ár és az USD/t ár viszonyszáma
d1= az MNB devizaárfolyamainak bevallási időszakra (hónap) vonatkozó számtani átlaga Ft/USD
d0 = az MNB devizaárfolyamainak 2007. december hónapra vonatkozó számtani átlaga Ft/USD
K1 = fajlagos előkészítési költség 
10 000 Ft/t
I = korrekciós tényező évenként az előző évi ipari - élelmiszer nélküli - belföldi értékesítés árindexével növekszik. Az I értéke 2008. évben 1,06. 	Ft/t 	9010 Kőolaj	
103	12. Szénhidrogén
tartalmú
nyersanyagok
A kőolaj és 
a szénhidrogén-
földgáz.
Összefoglaló
elnevezése:
szénhidrogén.	2. Konvencionális
eljárással
termelhető
szénhidrogén
földgáz	A szénhidrogéntelep kezdeti nyomásán és hőmérsékletén gáz- és cseppfolyós halmazállapotú, szénhidrogén alapú gázok elegyének technikai normál állapoton (15 °C. 0,1 MPa) gáz halmazállapotú része. Idetartozik a földgáz technikai normál állapoton folyékony (állandósított) része (kondenzátum, gazolin), amelyet átszámítással kell a kútfejen termelt gázmennyiségben szerepeltetni. Összetételében könnyű paraffin szénhidrogénekből (főleg CH4) álló, gyakran CO2-t és N2-t, esetleg H2S-t, és nemes gázokat tartalmazó gáz. A konvencionális eljárással termelt szénhidrogén földgáz másodlagos migráció révén kerül a felhalmozódás helyére, ahol a sűrűség szerint elkülönült szénhidrogének (földgáz, kőolaj) normál porozitású és permeabilitású rezervoár-kőzetekben helyezkednek el, és hagyományos technológiával kitermelhetők. A földgáz összetételében a nem éghető gázok aránya nem éri el a 30 térfogat %-ot.			2120	E = p ´ d – K2 ´ I
ahol
E = a szénhidrogén földgáz – bányajáradék szempontjából figyelembe vett – értéke (Ft/MWh)
p = a Platts Dutch TTF Day ahead bevallási időszak napi árainak (EUR/MWh) számtani átlaga 
+ 1,05 EUR/MWh
d = az MNB devizaárfolyamainak bevallási időszakra (hónap) vonatkozó számtani átlaga Ft/EUR
K2 = fajlagos előkészítési költség 260 Ft/MWh
I = korrekciós tényező, amely évenként az előző évi ipari – élelmiszer nélküli – belföldi értékesítés árindexével változik. Az I értéke a 2008. évben 1,06.	Ft/MWh	9020
Konvencionális eljárással termelt szénhidrogén 
földgáz	
104		3. Nem
konvencionális
eljárással
termelhető
szénhidrogén
földgáz
(medence-
központú gáz)	Olyan szénhidrogén földgáz, amelynek fizikai-kémiai paraméterei megegyeznek a konvencionális eljárással termelt szénhidrogén földgázéval (kód: 2120), de a keletkezés helyén, az anyakőzetben található, azaz (még) nem zajlottak le a migrációs folyamatok, és a fázisok hidrodinamikai törvények szabályozta szétválása sem történt meg. Ezért nevezik “folyamatos telítettségű” vagy “nem-hidrodinamikus” telepnek is. A rezervoár nagyon alacsony permeabilitású, hagyományos technológiával nem termelhető (hatékony stimuláció szükséges), illetve kinyerése növelt hatékonyságú eljárásokat igényel.			2130			9030 Nem konvencionális eljárással termelt szénhidrogén földgáz	
104/a		3/a. Kísérőgáz	A földkéregből kitermelt  + 30 °C-ot meghaladó hőmérsékletű folyékony halmazállapotú anyagból kinyerhető éghető, oldott gázok.			2131				
105		4. Inert földgáz	A föld felszíne alatt légnemű halmazállapotban előforduló olyan ásványi nyersanyag, amelynek összetételében, a nem éghető gázok aránya eléri vagy meghaladja a 30 térfogat %-ot, de nem soroljuk ide a vízgőzt.	1. Szénhidrogén tartalmú inert földgáz	Olyan szénhidrogén tartalmú földgáz, amelynek inert gáz tartalma eléri vagy meghaladja 
a 30 térfogat %-ot.	2141			9040 Magas inert gáz tartalmú szénhidrogén földgáz	
106				2. Széndioxid földgáz	Olyan inert földgáz, amely CO2 tartalma legalább 60%, és fűtőértéke nem éri el a 12 MJ/m3-t.	2142	3 900	Ft/Em3	9400 Széndioxid földgáz	
107	13. Geotermikus energia 
A földkéreg belső energiája. 	1.  Geotermikus energia	A földkéreg belső hőenergiája, amely energetikai céllal hasznosítható. A geotermikus energia a legalább +30 C hőmérsékletű folyékony vagy gáz halmazállapotú anyagok közvetítésével (geotermikus energiahordozók), ezek közvetlen földkéregből való kitermelésével vagy recirkuláltatásával nyert energia. 	1. Geotermikus energiahordozó kitermelésével nyert geotermikus energia 	Azon geotermikus energia, amelynek kinyerése a legalább +30 0C-os geotermikus energiahordozó közvetlen kitermelésével jár együtt. 	2211	2 000	Ft/GJ	2100 Geotermikus energiahordozó kitermelésével nyert geotermikus energia	
108				2. Hőközvetítő anyag recirkulációjával nyert geotermikus energia	Azon geotermikus energia, amelynek kinyerése hőközvetítő anyagnak a földkéregben történő recirkuláltatásával történik. 	2212	400	Ft/GJ	2200  Hőközvetítő anyag recirkulációjával nyert geotermikus energia 	
109	14. Egyéb nyersanyagok	1. Vegyes, kevert nyersanyagok	Azon ásványi (nyers)anyagok, melyek vegyes, kevert összetételük révén az 1–101. sorszám egyikébe sem sorolhatók be.	1. Kevert ásványi nyersanyag I.	Azon ásványi nyersanyag, amely földtani szakértő szakvéleménye alapján a melléklet 34., 36., 41–45. és 63. sorában szereplő nyersanyagot 60%-nál nagyobb mennyiségben tartalmazza.	2311	Az adott nyersanyagnál megjelölt fajlagos érték	Ft/m3
		
110				2. Kevert ásványi nyersanyag II.	Azon ásványi nyersanyag, amely földtani szakértő szakvéleménye alapján a melléklet 34., 36., 41–45. és 63. sorában szereplő nyersanyagot 60%-nál kisebb mennyiségben tartalmazza.	2312	660	Ft/m3	0000 Vegyes, kevert és meddő-hányóból nyert nyersanyagok	
111				3. Kevert ásványi nyersanyag III.	Azon ásványi nyersanyag, amely földtani szakértő szakvéleménye alapján a melléklet 3–33., 35., 37–40., 46–62., 64–76. és 92–97. sorában szereplő nyersanyagot 60%-nál nagyobb mennyiségben tartalmazza.	2313.	Az adott nyersanyagnál megjelölt fajlagos érték	Ft/m3		
112				4. Kevert ásványi nyersanyag IV.	Azon ásványi nyersanyag, amely földtani szakértő szakvéleménye alapján a melléklet 3–33., 35., 37–40., 46–62., 64–76. és 92–97. sorában szereplő nyersanyagot 60%-nál kisebb mennyiségben tartalmazza.	2314.	660	Ft/m3	0000 Vegyes, kevert és meddő-hányóból nyert nyersanyagok