NKP-ban megadott
környezeti problémák	Az 1999. évi Intézkedési Terv
célkitűzései	Programok, beavatkozások	
	I. A LEVEGŐ VÉDELME	
Szennyezettnek vagy mérsékelten szennyezettnek minősített levegőjű területen él a lakosság közel fele	a)	Szennyezett településeken a levegőminőség javítása, a határértéket meghaladó szennyezettség megszüntetése	KV.1.	Az 1994—98. évi Levegőtisztaság-védelmi Ágazatközi
Intézkedési Program értékelése és folytatásának kidolgozása	
		EN.6.	Nehézfűtőolaj feldolgozására vonatkozó projekt	
A fővárosi agglomeráció és az észak-dunántúli iparvidék összefüggően szennyezett térségnek tekinthető
Az ózonkárosító anyagok és üvegházhatású gázok nagy mértékű kibocsátása	b)	A közlekedési eredetű emissziók csökkentése	IP.5.	csökkentő programja 	
		KÖZ.1.	Tömegközlekedési fejlesztési program
/1. VOLÁN rekonstrukció 
/2. MÁV Rt. fejlesztés	
		KÖZ.2.	A vasúti fővonalak fejlesztése	
		KÖZ.3.	Kikötőfejlesztés, vízi szállítás	
		KÖZ.4.	A tömegközlekedés előnyben részesítése	
		KÖZ.5.	Településeket elkerülő utak építése	
		KÖZ.6.	Kerékpárút-hálózat fejlesztése	
		KÖZ.7.	Korszerűtlen közlekedési eszközök környezeti jellemzőinek javítása, lecserélésük felgyorsítása	
		KÖZ.8.	Kombinált fuvarozási módok elterjesztése	
		KÖZ.9.	Logisztikai szolgáltató központok fejlesztése	
	c)	Ipari és erőművi kibocsátások csökkentése	EN.1.	Magyar erőműrendszer fejlesztési program	
		EN.2.	Energiatakarékossági cselekvési program	
		EN.4.	Földgázellátási program	
		EN.7.	Ipari eredetű kibocsátások csökkentése	
	d)	Kommunális fűtésből eredő kibocsátások csökkentése	EN.2.	Energiatakarékossági cselekvési program	
		EN.4.	Földgázellátási program	
	e)	A kén és nitrogénvegyületek kibocsátásainak csökkentése	EN.1.	Magyar erőműrendszer fejlesztési program	
		EN.4.	Földgázellátási program	
		IP.5.	Az olajiparnak a gázolaj kén- és a benzin ólomtartalmát csökkentő programja	
		SZO.7.	Hulladékégetők levegőszennyezésének csökkentése	
	f)	Illékony szerves vegyületek kibocsátásának csökkentése	IP.4.	Integrált szennyezés megelőzés és ellenőrzés (IPPC) technikai megalapozása	
		KV.2.	Illékony szerves anyagok csökkentése	
	g)	Megújuló energiaforrások használata	EN.3.	Program a megújuló energiák hasznosítására	
	II. FELSZÍNI VIZEK VÉDELME	
Felszíni vízhiányok, pl. a nagy természeti értéket képviselő alföldi szikes tavaknál
Magas bakteriális és nitrát szennyezés, valamint algásodás a Dunán	a)	A vízhiány okozta kritikus vízgazdálkodási helyzetek előfordulásának csökkentése	KV.6.	A Duna Rajka—Budapest közötti szakaszának monitoringja	
		KV.7.	Szigetközi térség kárainak mérséklése	
		KV.8.	Alföld Program	
		KV.9.	Duna—Tisza közi homokhátság vízvisszatartását és vízpótlását célzó program	
A Tisza magas orto-foszfát tartalma	b)	Takarékos vízhasználat ösztönzése	KV.9.	Duna—Tisza közi homokhátság vízvisszatartását és vízpótlását célzó program	
Magas eutrofizáció mind a vízfolyásoknál, mind az állóvizeknél
A Balaton tápanyagterhelése
Erősen romlott az alföldi szikes tavak vízminősége	c)	A Duna és a Tisza vízminősége általában legalább III. osztályú legyen	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		SZO.2.	A főváros és a megyei jogú városok szennyvíztisztítási programja
(része a SZO.1. programnak)	
		SZO.3.	Megyei szennyvízelhelyezési koncepciótervek végrehajtása
(része a SZO.1. programnak)	
A parti szűrésű kutakból termelt víz vas, mangán és oldott szervesanyag tartalma növekedett
Szennyezettnek minősített mellékvízfolyások nagy száma	d)	Az állóvizek legyenek legalább II. osztályúak és a klorofill koncentráció ne haladja meg a 75 mg/m3-es értéket	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		SZO.3.	Megyei szennyvízelhelyezési koncepciótervek végrehajtása
(része a SZO.1. programnak)	
		SZO.5.	Nagytavaink védelme program	
		SZO.6.	A Balaton ökológiai állapotának védelmére és a vízminőség javítására irányuló program
(része a SZO.5. programnak)	
	e)	A felszíni vizek só- és toxikus anyag koncentrációjának növekedését meg kell állítani, az öntözővízbázisok esetében a befogadók sótartalmát csökkenteni kell	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		SZO.3.	Megyei szennyvízelhelyezési koncepciótervek végrehajtása
(része a SZO.1. programnak)	
	f)	Településeken a szennyvízelvezetés és -tisztítás arányának növelése	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		SZO.2.	A főváros és a megyei jogú városok szennyvíztisztítási programja
(része a SZO.1. programnak)	
		SZO.3.	Megyei szennyvízelhelyezési koncepciótervek végrehajtása
(része a SZO.1. programnak)	
	g)	Minden közcsatornán élővízbe vezetett szennyvizet legalább biológiailag meg kell tisztítani	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		SZO.2.	A főváros és a megyei jogú városok szennyvíztisztítási programja
(része a SZO.1. programnak)	
		SZO.3.	Megyei szennyvízelhelyezési koncepciótervek végrehajtása
(része a SZO.1. programnak)	
	h)	Biztosítani kell a szennyvíz-iszapok ártalmatlanítását	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		SZO.4.	Szennyvizek és szennyvíziszapok mezőgazdasági felhasználása	
	i)	Ipari és mezőgazdasági üzemek szennyvíztisztítását meg kell oldani	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		IP.6.	Ipari szennyvízkezelési program	
	III. FELSZÍN ALATTI VIZEK VÉDELME	
Talajvízszint-süllyedés az ország síkvidéki területein	a)	A Duna—Tisza közi homokhátságon, a Maros hordalékkúpon javuljon a vízháztartási egyensúly	KV.9.	Duna—Tisza közi homokhátság vízvisszatartását és vízpótlását célzó program	
Rétegvízsüllyedés az ország medenceterületein	b)	A felszín alatti vizek nyomáscsökkenése ütemének mérséklése, a túlzott regionális igénybevétel megállítása	KV.9.	Duna—Tisza közi homokhátság vízvisszatartását és vízpótlását célzó program	
Karsztvízforrások hozamcsökkenése, jelentős depressziók léte a Dunántúli-középhegységben	c)	Sérülékeny környezetű vízbázisok (üzemelő és távlati)	környezetének védelme	KV.3.	Ivóvízbázisok védelmére vonatkozó célprogram	
		KV.4.	Távlati vízbázisok biztonságba helyezése	
		SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		SZO.2.	A főváros és a megyei jogú városok szennyvíztisztítási programja
(része a SZO.1. programnak)	
Felszín alatti vizek szennyeződése, elsősorban nitrátosodás	d)	A felszín alatti vizeket veszélyeztető szennyezőforrások felderítése, megszüntetése és a környezetkárosodások felszámolása	KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
		KV.3.	Ivóvízbázisok védelmére vonatkozó célprogram	
		KV.4.	Távlati vízbázisok biztonságba helyezése	
		KV.16.	A hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
	e)	Felszín alatti vizek nitrátterhelésének és nem természetes eredetű diffúz mikroszennyezésének csökkentése	KV.3.	Ivóvízbázisok védelmére vonatkozó célprogram	
		KV.4.	Távlati vízbázisok biztonságba helyezése	
		SZO.4.	Szennyvizek és szennyvíziszapok mezőgazdasági felhasználása	
		MG.5.	“Helyes mezőgazdasági gyakorlat” bevezetése	
	f)	Folyamszabályozás, vízrendezés, művelési ág változás, bányászati tevékenység, valamint a bányászati tevékenység által megváltozott területhasználat ne csökkentse a felszín alatti vizek utánpótlódó mennyiségét és minőségét	MG.3.	Agrár-környezetvédelmi program	
		MG.4.	Kutatási programok eredményeinek hasznosítása
/1. “Agro 21” MTA kutatási program
/2. “Magyarország agroökológiai potenciálja az ezredfordulón” MTA kutatási program	
		MG.5.	“Helyes mezőgazdasági gyakorlat” bevezetése	
		KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
	IV. A TALAJ VÉDELME	
Talajszennyezések nagy száma	a)	A termőföld minőségének védelme, termékenységének megőrzése	MG.3.	Agrár-környezetvédelmi program	
		MG.5.	“Helyes mezőgazdasági gyakorlat” bevezetése	
A talajok minőségének romlása (talajdegradáció, szikesedés, savanyodás, a szervesanyag-tartalom csökkenése)	b)	A jelentős környezeti kockázatot hordozó állami felelősségi körbe tartozó környezeti károk felszámolása, kockázatcsökkentő beavatkozások végrehajtása, továbbá a földtani közeg és a felszín alatti víz szennyezések felelősségi körtől független, országos számbavétele	KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
	V. TELEPÜLÉSI KÖRNYEZET VÉDELME	
Településtisztasági feladatok ellátásának fejlesztése	a)	Településtisztasági feladatok ellátásának fejlesztése	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		KV.10.	Várpalota és térsége környezetvédelmi rehabilitációs program	
		KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
Gazdaságilag hanyatló területeken a probléma együtt jelentkezik az életminőség és az épület-állomány romlásával	b)	A károsodott, tönkrement településrészek felmérésére és rendbehozatalára megfelelő stratégiák kidolgozása és a végrehajtás megkezdése	KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
		KV.20.	Pincék okozta veszélyek elhárítási programja	
		KV.21.	Partfalak okozta veszélyek elhárítási programja	
	c)	Települési légszennyezés csökkentése	KV.1.	Az 1994—98. évi Levegőtisztaság-védelmi Ágazatközi 
Intézkedési Program értékelése és folytatásának kidolgozása	
		KÖZ.1.	Tömegközlekedési fejlesztési program
/1. VOLÁN rekonstrukció
/2. MÁV Rt. fejlesztés	
		KÖZ.4.	A tömegközlekedés előnyben részesítése	
		KÖZ.5.	Településeket elkerülő utak építése	
		KÖZ.7.	Korszerűtlen közlekedési eszközök környezeti jellemzőinek javítása, lecserélésük felgyorsítása	
		KÖZ.8.	Kombinált fuvarozási módok elterjesztése	
		IP.5.	Az olajiparnak a gázolaj kén- és a benzin ólomtartalmát csökkentő programja	
		EN.1.	Magyar erőműrendszer fejlesztési program	
		EN.2.	Energiatakarékossági cselekvési program	
		EN.6.	Nehézfűtőolaj feldolgozására vonatkozó projekt	
		KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
	d)	Településeken a környezeti zaj és rezgésterhelés egészséget és közérzetet veszélyeztető hatásainak csökkentése	KÖZ.1.	Tömegközlekedési fejlesztési program
/1. VOLÁN rekonstrukció
/2. MÁV Rt. fejlesztés	
		KÖZ.2.	A vasúti fővonalak fejlesztése	
		KÖZ.4.	A tömegközlekedés előnyben részesítése	
		KÖZ.5.	Településeket elkerülő utak építése	
		KÖZ.7.	Korszerűtlen közlekedési eszközök környezeti jellemzőinek javítása, lecserélésük felgyorsítása	
		KV.17.	Akcióprogram a 75 dBA feletti zajterheléssel járó helyzetek megszüntetésére	
		KÖZ.8.	Kombinált fuvarozási módok elterjesztése	
	VI. AZ EMBERI EGÉSZSÉG VÉDELME	
A magyar lakosság korai halálozásának aránya jelentős mértékben növekedett	a)	A belsőtéri levegőszennyezettségi helyzet javítása	KV.12.	Nemzeti Környezetegészségügyi Akcióprogram
(NEKAP)	
A környezeti okokra visszavezethető daganatos megbetegedések magas arányaA szálló por a halálozásban és a légúti megbetegedésekben növekedést okoz	b)	Az ivóvízellátással kapcsolatban az arzéntartalmú ivóvizek, a bakteriológiai fertőzöttség, a nitráttartalom és a klórozási melléktermékek kérdésének megnyugtató rendezése	KV.3.	Ivóvízbázisok védelmére vonatkozó célprogram	
		KV.4.	Távlati vízbázisok biztonságba helyezése	
		KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
		KV.12.	Nemzeti Környezetegészségügyi Akcióprogram
(NEKAP)	
		SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
	VII. ÉPÍTETT KÖRNYEZET VÉDELME	
A városkép, utcakép romlása, az esztétikai értékcsökkenés demoralizáló hatása
A műemléki és régészeti jelentőségű területek, műemléki környezetek, műemlékek, történelmi városrészek állagromlása, pusztulása	a)	Károsodott tönkrement településrészek rendbehozatala	KV.13.	Műemlékvédelmi beavatkozási program	
		KV.14.	Várak, romok helyreállítási programja	
		KV.20.	Pincék okozta veszélyek elhárítási programja	
		KV.21.	Partfalak okozta veszélyek elhárítási programja	
Történelmi városrészek, települési hagyományokat őrző épített környezeti elemek romlása	b)	A műemlékvédelem és a régészeti örökség helyzetének és a műemlékek állapotának kimutatható javítása	KV.13.	Műemlékvédelmi beavatkozási program	
		KV.14.	Várak, romok helyreállítási programja	
	VIII. A TERMÉSZET VÉDELME	
A biológiai sokféleség csökkenése, a természetes és természetközeli élőhelyek állapotának romlása
A veszélyeztetett növényfajok száma 670, az állatoké pedig 346
Vizes élőhelyeinket a természetes kiszáradás és az emberi tevékenységekre visszavezethető biológiai degradáció mellett a legsúlyosabban az emberi eredetű szennyezések veszélyeztetik	a)	A védett területek országos hálózatának fejlesztése, a védettség biztosítása. A jelenlegi adottságokra építve létre kell hozni a kimondottan a természetvédelem menedzselésére, a védett területek kezelésére alkalmas nemzeti parki szervezet közgazdasági és jogi feltételrendszerét	TV.1.	Védett természeti területek visszavásárlása	
		TV.2.	Nemzeti parkok fejlesztése	
		TV.3.	Nemzeti Ökológiai Hálózat, Természeti területek rendszerének kialakítása	
		TV.6.	Védett természeti értékek megóvása, természetvédelmi kártalanítás, támogatás	
		TV.9.	Nemzetközi természetvédelmi egyezmények végrehajtása	
		KV.15.	Történeti kertek, kastélyparkok rekonstrukciója	
A virággazdag hegy és dombvidéki rétjeink eltűnése, rohamos elszegényedése biológiai sokféleségünk pusztulásának egyik legriasztóbb jele
Értékes láprétek és lápok kiszáradása	b)	Biztosítani kell a veszélyeztetett fajok és élőhelyek védelmét	TV.1.	Védett természeti területek visszavásárlása	
		TV.6.	Védett természeti értékek megóvása, természetvédelmi kártalanítás, támogatás	
		TV.11.	Veszélyeztetett fajok és élőhelyek védelmi programja	
		TV.8.	Őshonos háziállatfajták fenntartása	
		TV.10.	Eltűnő tájfajták génbankjának kialakítása	
		KV.6.	A Duna Rajka—Budapest közötti szakaszának monitoringja	
		KV.7.	Szigetközi térség kárainak mérséklése	
		MG.2.	Vadon élő nem védett állatvilág tartamos hasznosítása	
Nedves és közepesen nedves rétjeink, kaszálóink és legelőink állapota nem okszerű kezelés miatt rohamosan romlott
A száraz pusztagyepek és sziklagyepek állapotának romlása	c)	A világ- vagy nemzetközi viszonylatban ritka víztípusok természetközeli állapotban megmaradt képviselőinek megmentése	TV.12.	Élőhely rekonstrukciós programok	
		KV.6.	A Duna Rajka—Budapest közötti szakaszának monitoringja	
		KV.7.	Szigetközi térség kárainak mérséklése	
		KV.8.	Alföld Program	
		TV.3.	Nemzeti Ökológiai Hálózat, Természeti területek rendszerének kialakítása	
Állapotromlások a barlangoknál, védett földtani értékeknél	d)	Génbankok létrehozása	TV.10.	Eltűnő tájfajták génbankjának kialakítása	
A 18%-os erdősültség viszonylagosan alacsony, a természet-közeli erdők kiterjedése ennek felét sem éri el	e)	A törékeny ökoszisztémák és felszín alatti vízbázisok területének fokozott védelme	TV.7.	Érzékeny Természeti Területek rendszerének kialakítása	
		MG.3.	Agrár-környezetvédelmi program	
	f)	Földtani, felszínalaktani értékek és barlangok megőrzésének biztosítása	TV.4.	A földtani felszínalaktani értékek és barlangok megőrzése	
	g)	Az ország erdősültségnek, a természetközeli erdők kiterjedésének növelése	MG.1.	Erdőtelepítési program	
	IX. A TÁJ VÉDELME	
A térszíni folyamatok kedvezőtlen megváltozása	a)	Programot kell indítani országos tájkataszter létrehozására, és a táji értékek védelmére	TV.5.	Egyedi tájértékek felmérése	
Egyedi tájértékek és a tájkataszter elemeinek pusztulása	b)	Ki kell alakítani a tájterhelhetőségi és -kapacitás-vizsgálatok rendszerét	KV.18.	Területrendezési tervek tájterhelhetőségi előírásainak érvényesítése	
Tájesztétikai értékek csökkenése	c)	Meg kell oldani a felhagyott külszíni bányák tájrendezését és a tájat meghatározó geológiai értékek felmérést és védelmét	KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
		KV.11.	Felhagyott bányaterületek rekultivációs programja	
	X. HULLADÉKGAZDÁLKODÁS	
Kevés a szabad lerakó kapacitás, korszerűtlenek az ártalmatlanítási módszerek, nagy hulladéktérfogat stb.	a)	A hulladékmennyiség ne növekedjék a jelenlegi mértéken túl (4 millió t/év)	KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
		KV.10.	Várpalota és térsége környezetvédelmi rehabilitációs program	
Nem teljes körű a települési szilárd hulladékok gyűjtése, és ahol gyűjtik ott nem megfelelően
Alacsony fokú a szelektív hulladékgyűjtés	b)	A veszélyes és hasznosítható komponensek szelektív gyűjtéséhez el kell kezdeni az infrastruktúra megteremtését	KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
Nagyszámú illegális lerakó
Nincs megfelelő műszaki védelem általában a szikkasztóknál	c)	10—15 regionális szilárd hulladék lerakó építése	KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
A kijelölt gyűjtőmedencéknek sincs általában megfelelő műszaki védelme
Ellenőrizhetetlen a ténylegesen begyűjtött települési folyékony hulladék mennyisége és kezelése	d)	A hulladékhasznosítás arányának növelése	IP.2.	Hulladékhasznosítási cselekvési programok kidolgozása az ipari szektorokra	
		IP.3.	Környezetvédelmi ipar fejlesztése	
		KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
A települési folyékony hulladék fogadására a működő szennyvíztelepek nagy része nem készült fel	e)	A folyékony hulladék fogadó- és/vagy kezelőkapacitást növelni kell.
Be kell zárni a nem megfelelő műszaki védelemmel működő lerakókat	SZO.1.	Magyarország szennyvízelvezetési és szennyvíztisztítási programja	
		KV.10.	Várpalota és térsége környezetvédelmi rehabilitációs program	
Indokolatlanul nagy az ipari hulladékok mennyisége, kicsi az újrahasznosítási arány	f)	Csökkenteni a kell a termelési nem veszélyes hulladékok mennyiségét, az újrahasznosítás növelésével	IP.2.	Hulladékhasznosítási cselekvési programok kidolgozása az ipari szektorokra	
Kevés a veszélyes hulladékártalmatlanító kapacitás	g)	A veszélyes hulladékokkal kapcsolatos nemzetközi egyezmények végrehajtása	KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
Lassú a hulladékszegény technológiák, a hulladékminimalizálás és -hasznosítás bevezetésének üteme
Nem megoldott a kiégett nukleáris üzemanyagok újrafeldolgozása, elhelyezése	h)	Növelni kell a veszélyes hulladék hasznosításának arányát. Az égetési és lerakási kapacitást egyaránt mintegy 25 ezer t mértékben kell növelni. Az átmeneti tárolást fokozatosan csökkenteni kell. Növelni kell a termikusan ártalmatlanított hulladékmennyiség arányát	IP.2.	Hulladékhasznosítási cselekvési programok kidolgozása az ipari szektorokra	
		KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
	i)	A veszélyes hulladékok átmeneti tárolásának fokozatos megszüntetése	KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
	j)	A termikusan ártalmatlanított veszélyes hulladék mennyiségének arányát növelni kell	KV.16.	Települési hulladékgazdálkodás fejlesztésének programja
/1. Települési hulladékgazdálkodás fejlesztése
/2. Termelési hulladékgazdálkodás fejlesztése	
	k)	Vörösiszaphányók, érces meddőhányók kezelése	KV.5.	Országos Környezeti Kármentesítési Program	
		KV.11.	Felhagyott bányaterületek rekultivációs programja	
	l)	Folytatni kell a kiégett nukleáris üzemanyagok kezelésének, illetve az atomerőművi kis- és közepes aktivitású radioaktív hulladékok problémamentes elhelyezésének megoldását szolgáló lépéseket	EN.5.	Nemzeti program a radioaktív hulladékok kezelésére	
	XI. ZAJ ÉS REZGÉS ELLENI VÉDELEM	
Felmérések szerint a települések sűrűn lakott részein áthaladó főút- és vasútvonalak mellett nappal gyakran 70 dBA feletti terheléseket mértek	a)	A nemzetközileg elfogadhatatlannak tekinthető 75 dBA terhelés fölötti helyzetek előfordulásának csökkentése	KV.17.	Akcióprogram a 75 dBA feletti zajterheléssel járó helyzetek megszüntetésére	
		KÖZ.5.	Településeket elkerülő utak építése	
	XII. KÖRNYEZETBIZTONSÁG	
Jelentős problémát okoz az esetleges környezeti katasztrófák esetében a végrehajtó szervezetek széttagoltsága, illetve hiánya	a)	Az OECD és az EU követelményekkel összhangban az ipari balesetek, a kémiai kockázatok csökkentése	IP.1.	Kémiai kockázatcsökkentési program	
	XIII. ÁLTALÁNOS CÉLOK	
Az eddig felsorolt környezeti problémák egésze	a)	A környezet- és természetvédelmi célokat szolgáló oktatási, nevelési színvonal fejlesztése		Az oktatási, nevelési, tájékoztatási programok általában	
	b)	Javítani a környezetvédelmi vonatkozású döntések hatékonyságát	IP.3.	Környezetvédelmi ipar fejlesztése	
		IP.4.	Integrált szennyezés megelőzés és ellenőrzés (IPPC) technikai megalapozása	
		KV.19.	Területrendezési tervek környezeti, társadalmi, gazdasági hatásainak vizsgálata	
		KV.22.	A környezettudatos irányítás cselekvési programjának kidolgozása	
		KV.23.	Az EU környezetvédelmi integrációs támogatása	
		KV.24.	A Központi Környezetvédelmi Alap intézményfejlesztése	
		KV.25.	Környezetvédelmi laborok fejlesztése
Az információs rendszer fejlesztését célzó lépések általában
A kutatási és műszaki fejlesztési feladatok általában