Témakörök	Követelmények középszinten	Követelmények kiegészítése emelt szinten	
1.	Alapfogalmak	Állapothatározók fogalma mértékegységeik
Anyagi rendszerek csoportosítása.
		
2.	Homogén egykomponensű, gázfázisú rendszerek	Ideális és reális gázok.
Gázok állapotváltozásait leíró gáztörvények.
Ideális gázok állapotegyenlete.
Gázok abszolút és relatív sűrűsége.
Számítások a gázok állapotváltozásaival kapcsolatban.	Reális gázok állapotegyenlete.
Összetettebb számítások a gázok állapotváltozásaival kapcsolatosan.
Gázmolekulák sebességét meghatározó tényezők.
Maxwell-féle sebességeloszlás.
Graham-törvény.	
3.	Homogén többkomponensű, gázfázisú rendszerek	
Parciális nyomás, átlagos moláris tömeg.	Számítások a gázelegyek átlagos moláris tömegére és sűrűségére vonatkozóan.	
4.	Homogén egykomponensű, folyadékfázisú rendszerek	Folyadékok tulajdonságai.
Folyadékok belső szerkezete.
Felületi feszültség.
Kapilláraktív, ill. -inaktív anyagok gyakorlati jelentősége.
Folyadékok belső súrlódása, viszkozitás.	Folyadékok belső szerkezetét meghatározó másodlagos kötések.
	
5.	Homogén többkomponensű, folyadékfázisú rendszerek	Elegyek, oldatok.
Számítások az elegyek (oldatok) összetételével, koncentrációival kapcsolatosan.
Tenzió fogalma.
Raoult-törvény.
Ideális és reális folyadékelegyek tenzió- és forráspontgörbéi.
Konovalov-törvények.
Desztilláció fogalma és fajtái.
Desztilláció gyakorlati jelentősége.	Grafikonelemzések folyadékelegyek szétválasztására.
Egyszerű- és frakcionált desztilláció ismertetése.
	
6.	Homogén egykomponensű, szilárd fázisú rendszerek	Kristályos és amorf szilárd anyagok szerkezete.
Rácstípusok.
	Polimorf, izomorf anyagok.
Folyadékok és amorf anyagok összehasonlítása.	
7.	Halmazállapot-változások	Folyadékok nyitott- és zártterű párolgása illetve kondenzációja.
Párolgás sebessége.
Tenzió fogalma és befolyásoló tényezői.
Párolgáshő és kondenzációs hő.
Forrás, forráspont.	Kapcsolat a tenzió, a forráspont és a folyadékok szerkezete között.
Párolgás és forrás összehasonlítása.
Folyadékok túlhevítése, a gőzök túlhűtése.	
	Szilárd anyagok olvadása, folyadékok fagyása.
Olvadáspont és fagyáspont Olvadáshő és fagyáshő.
Szublimáció, szublimációs pont.	Egyszerű számítások a halmazállapot változásokkal kapcsolatosan.
Folyadékok túlhűtése.	
8.	Híg oldatok	Híg oldatok tulajdonságai.
Híg oldatok törvényei.
Ozmózis jelensége.
A híg oldatok szerepe élő szervezetekben.
Egyszerű számítási feladatok a híg oldatok. törvényeinek alkalmazására.	Relatív tenziócsökkenés, a fagyáspontcsökkenés, forráspont-emelkedés kialakulása.
Összetett számítási feladatok a híg oldatok törvényeinek alkalmazására
van’t Hoff-tényező alkalmazása.	
9.	Heterogén rendszerek	Fázis, komponens.	Szabadsági fok.
Gibbs-féle törvény.	
	Víz fázisdiagramja.	Kétkomponensű heterogén rendszerek fázisdiagramja.
Eutektikum fogalma.	
10.	Reakciókinetika	Kémiai reakciók létrejöttének feltételei.
Aktív állapot, aktiválási energia. Katalizátorok
Reakciók energiaviszonyai.
Reakciósebesség és befolyásoló tényezői.
Első- és másodrendű reakciók.
Összetett reakciók.	Kémiai reakciók mechanizmusa.
Katalitikus folyamatok csoportosítása.
Keverékkatalizátorok.
Katalizátormérgek.
Katalizátor szelektivitása.
Számítások a kinetikailag elsőrendű folyamatokkal kapcsolatban.	
11.	Kémiai egyensúlyok	Dinamikus egyensúly.
Tömeghatás törvénye.
Egyensúlyi állandó (Kc).
Az egyensúly befolyásolásának lehetőségei.
Konverzió
Egyszerű számítások kémia egyensúlyokra.
Gázok termikus disszociációja.	Számítások a kémia egyensúlyok befolyásolására.
	
12.	Heterogén egyensúlyok	Szilárd anyagok oldása folyadékban.
Szolvatáció, hidratáció.
Oldás energiaviszonyai.
Oldhatóság
Oldás sebességét befolyásoló tényezők.
Oldhatósági szorzat.
Folyadékok kölcsönös oldhatósága.	Oldhatósági görbék.
Oldhatósággal kapcsolatos számítások.
	
	Megoszlás két oldószer között.
Extrakciós folyamatok.
Extrakció gyakorlati jelentősége.	Megoszlási hányados. 
Nernst-féle megoszlási törvény.
Extrakciós számítások.	
	Henry-Dalton törvény.		
13.	Elektrolit egyensúlyok	Elektrolit, az elektrolitos disszociáció, disszociáció fogalma.
Disszociációfok kiszámítása.
Erős és gyenge elektrolitok.
A víz autoprotolízise, a pH
pH számítás erős és gyenge savak, illetve bázisok esetén.
Sók hidrolízise.
Pufferoldatok összetétele, működése, a pufferkapacitás.
A pufferek gyakorlati jelentősége.	Hidrolizáló sók pH-jának kiszámítása.
Pufferek pH-jának kiszámítása.
	
14. Elektrokémia	Első- és másodfajú vezetők vezetési mechanizmusa.
Elektrolitok fajlagos vezetése. Elektródpotenciál kialakulása.
Nernst-féle összefüggés.
Standardpotenciál táblázat értelmezése, alkalmazása.
Elektródfolyamatok.
Első- és másodfajú elektródok fogalma.
Galvánelemek felépítése, működése.
Az elektródpotenciál és a galvánelemek elektromotoros erejének kiszámítása.
Akkumulátorok.	Moláris vezetés.
Erős és a gyenge elektrolitok vezetése.
Határvezetés
Redoxi elektródok, gázelektródok.
Membrán elektródok.	
	Elektrolízis
Leválási potenciál, a túlfeszültség, a bomlásfeszültség, a koncentrációs és kémiai polarizáció jelensége.
Az elektrolízis mennyiségi törvényei.
Az elektrolízis gyakorlati jelentősége.
Számítások az elektrolízis mennyiségi törvényeinek alkalmazására.	Összetett számítások az elektrolízis törvényeinek alkalmazására.
	
15.	Termokémia	Reakcióhő, illetve az átalakulási hő, képződéshő.
Termokémiai egyenletek.
Termokémia főtétele.
Termokémiai számítások, reakcióhő kiszámítása.	Termokémiai számítások, képződéshők meghatározása.	
16.	Kolloid rendszerek	Kolloid állapot.
Kolloid rendszerek.
Vizes alapú kolloidok (asszociációs és makromolekulás kolloid).
Szolok és gélek.
Adszorpció és deszorpció, fajlagos felület.
Szorpciós jelenségek, gyakorlati jelentőségük.	Vizes alapú kolloidok szerkezete.
Szol-gél átalakulás.
Adszorpciós egyensúly.
Adszorpciós izotermák értelmezése.	
17.	Korrózió	Korrózió
Kémiai és az elektrokémiai korrózió.
Korrózió elleni védelem.	Korrózióvédelem vegyipari jelentősége.