6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet
6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet
a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről
A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvényben, valamint a közlekedési, hírközlési és építésügyi miniszter feladatáról és hatásköréről szóló 37/1989. (IV. 30.) MT rendeletben1 kapott felhatalmazás alapján — az ipari miniszterrel és kereskedelmi miniszterrel és a hatáskörét érintő kérdésekben a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben — a következőket rendelem:
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. § (1)2 A rendelet hatálya — a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel — Magyarország területén közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton (a továbbiakban együtt: közút) közlekedő járművekre terjed ki.
(2) A Bécsben 1968. évi november hó 8. napján aláírásra megnyitott közúti közlekedési Egyezményben részes államok által kiadott hatósági jelzéssel közlekedő külföldi járművekre az Egyezmény 5. számú Függelékében foglalt műszaki előírások az irányadók.
(3)3
2. § (1)4 A rendelet alkalmazásában jármű: a gépjármű, a mezőgazdasági vontató, a lassú jármű, ezek pótkocsija, a segédmotoros kerékpár, a kerékpár, az állati erővel vont jármű és a kézikocsi. A járművekkel kapcsolatos fogalmakra – a rendelet Függelékeiben meghatározott eltérésekkel – a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendeletben, valamint a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendeletben (a továbbiakban: ER) meghatározottakat kell alkalmazni. A járművek egyes kategóriáit a rendelet Függelékei határozzák meg.
(2) A rendelet alkalmazásában fokozott hőszigetelésű jármű az, amelynek felépítménye áruk előírt hőmérsékleten történő szállítására szolgál, továbbá a gyorsan romló élelmiszerek nemzetközi szállításáról és az ilyen szállításhoz használt különleges szállítóeszközökről Genfben 1970. szeptember 1. napján kötött, a 25/1989. (III. 17.) MT rendelettel kihirdetett nemzetközi megállapodás B, C, E vagy F osztályainak megfelelően van kialakítva és oldalfalai legalább 45 mm vastagok.
(3)5 A vontatott mezőgazdasági és ipari munkagépre – ha a rendelet eltérően nem rendelkezik – a pótkocsira vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. A lassú járműnek nem minősülő, legfeljebb 40 km/óra tervezési sebességű önjáró munkagépre a mezőgazdasági vontatóra vonatkozó rendelkezéseket, valamint a 40 km/óra tervezési sebességet meghaladó önjáró munkagépre a gépjárműre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
(4)6 E rendelet alkalmazásában
a) autógáz:
aa) a cseppfolyós gáz (propán, propilén, bután, izobután, izobutilén, butilén, valamint ezek elegyei),
ab) a sűrített földgáz,
ac) egyéb gáz;
b) gázüzemű jármű az, amelynek üzemanyaga autógáz, ezen belül:
ba) tiszta gázüzemű jármű az, amely kizárólag autógázzal,
bb) vegyes üzemű jármű az, amely egyidejűleg autógázzal és egyéb üzemanyaggal,
bc) kettős üzemű jármű az, amely vagy autógázzal, vagy egyéb üzemanyaggal
üzemeltethető.
(5)7 E rendelet alkalmazásában
a) útkímélő-tengelynek kell tekinteni a jármű olyan hajtott tengelyét, amelyen
aa) négy gumiabroncs van felszerelve (ikerabroncsozású), és
ab)8 a tengely felfüggesztése légrugós vagy azzal egyenértékű (az egyenértékűség megállapításának feltételeit az 1230/2012/EU bizottsági rendelet III. melléklete tartalmazza);
b) útkímélő tengelycsoportnak kell tekinteni azt a két tengelyből álló tengelycsoportot, amelynek
ba) egyik tengelye útkímélő tengely, illetve
bb) hajtott tengelye vagy tengelyei ikerabroncsozásúak, továbbá tengelyterhelései nem haladják meg a 9,5 tonnát.
(6)9 E rendelet alkalmazásában környezetkímélő gépkocsi: a tisztán elektromos gépkocsi és a nulla emissziós gépkocsi.
(6a)10 E rendelet alkalmazásában környezetkímélő motorkerékpár: az a tisztán elektromos motorkerékpár, amelynek a hajtáslánca legalább egy elektromos energiatároló eszközt, elektromos áram átalakító egységet és olyan elektromos gépet tartalmaz, amely a motorkerékpár meghajtására szolgáló tárolt elektromos energiát mechanikai energiává alakítja, és a motorkerékpár meghajtásához más erőforrással nem rendelkezik.
(6b)11 E rendelet alkalmazásában környezetkímélő gépjármű: a környezetkímélő gépkocsi és a környezetkímélő motorkerékpár.
(7)12 A rendelet alkalmazásában elektromos gépkocsi:
a) a tisztán elektromos gépkocsi, amelynek a hajtáslánca legalább egy elektromos energiatároló eszközt, elektromos áram átalakító egységet, és olyan elektromos gépet tartalmaz, amely a gépkocsi meghajtására szolgáló tárolt elektromos energiát mechanikai energiává alakítja és a gépkocsi meghajtásához más erőforrással nem rendelkezik (5E környezetvédelmi osztály);
b) a külső töltésű hibrid elektromos gépkocsi (plug-in hibrid gépkocsi), amely gyári kialakítása szerint rendelkezik olyan csatlakozóval és áramátalakítóval, ami lehetővé teszi az elektromos energiatárolójának külső elektromos energiaforrásból történő feltöltését, elektromos üzemben a hatótávolsága – az ENSZ-EGB 101. számú előírás szerint mérve – legalább 25 km (5P környezetvédelmi osztály);
c) a növelt hatótávolságú hibrid elektromos gépkocsi, amely a b) pontban foglaltaknak megfelel és hatótávolsága tisztán elektromos hajtással legalább 50 km (5N környezetvédelmi osztály).
(8)13 A rendelet alkalmazásában nulla emissziós gépkocsi: az a gépkocsi, amely rendeltetésszerű használata során nem bocsát ki az e rendeletben szabályozott légszennyező anyagot (5Z környezetvédelmi osztály).
(9)14 E rendelet alkalmazásában fogyatékos személyek szállítására kialakított gépkocsi az a személygépkocsi vagy autóbusz, amelyet:
a) fogyatékos személyek számára fenntartott ülőhelyekkel láttak el, és/vagy
b) úgy alakítottak ki, hogy a kerekesszékben helyet foglaló mozgáskorlátozott személy szállítására alkalmas legyen, továbbá
c)15 az autóbusz utasterének kialakítása és felszereltsége megfelel a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) IV. MELLÉKLET 107. számú előírása szerint meghatározott követelményeknek.
(9a)16 A rendelet alkalmazásában versenyjármű: a sportról szóló 2004. évi I. törvény szerinti versenyrendszernek megfelelően versenyzési célra használt gépkocsi.
(9b)17 E rendelet alkalmazásában csuklós lassújármű: csuklós szerkezettel állandóan összekapcsolt két vagy több merev részből álló lassújármű, ahol a merev részek szétválasztása csak műhelyben, erre használt eszközökkel lehetséges; a több merev tagból álló személyszállító lassújármű abban az esetben is csuklós járműnek tekinthető, ha az utasterek nem átjárhatók és a járműegységek pótkocsi kapcsoló berendezéssel vannak összekapcsolva.
(10)18 A rendelet alkalmazásában az ENSZ–EGB előírás: a gépjármű-alkatrészek és -tartozékok minőségének jóváhagyására vonatkozó egyes feltételek elfogadásáról és a minőségi jóváhagyás kölcsönös elismeréséről szóló, Genfben, 1958. március 20-án aláírt többoldalú nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló 1960. évi 21. törvényerejű rendelettel kihirdetett egyezményhez csatolt előírás.
(11)19 A rendelet alkalmazásában jóváhagyási jel: a rendelet A., B. és C. Függelékének mellékleteiben, illetőleg az azokkal egyenértékű ENSZ–EGB előírásban meghatározott követelményeknek való megfelelőséget tanúsító jel, amelyet az illetékes hatóság által kiadott jóváhagyó okmány alapján alkalmaznak.
(12)20 Ha a rendelet vagy más jogszabály valamely járműtulajdonság, járműalkatrész vagy járműtartozék jóváhagyási jellel való ellátottságát követeli meg, ez azt jelenti, hogy a járműtulajdonságnak, alkatrésznek vagy tartozéknak – az illetékes hatóság jóváhagyó okmányával, illetőleg a jóváhagyó vizsgálat elvégzésére feljogosított szervezet21 vizsgálati jelentésével igazoltan – meg kell felelnie a rendelet A., B. vagy C. Függeléke vonatkozó mellékletében foglalt követelményeknek, illetőleg az azokkal egyenértékű ENSZ–EGB előírás alapján alkalmazott jóváhagyási jellel kell rendelkeznie.
(13)22 A rendelet alkalmazásában érvényes jóváhagyási jel: az a jóváhagyási jel, amelynek az előírás változatára utaló számjele megegyezik az 1. számú mellékletben meghatározott érvényes számjellel.
(14)23 A rendelet alkalmazásában ,,európai típusbizonyítvánnyal ellátott jármű'': az, amelynek típusára vonatkozóan az Európai Gazdasági Térség tagállamának jóváhagyó hatósága a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/156/EGK tanácsi irányelvet módosító, a Tanács 92/53/EGK irányelve, illetőleg az ER. A. Függeléke alapján ,,EK típusjóváhagyó okmány''-t adott ki.
(15)24 A rendelet alkalmazásában ,,kommunális jármű'': az a gépjármű, amely – műszaki felépítésénél fogva – csak a mentőszolgálatban, a tűzoltószolgálatban, halottszállításra, úttisztításra (közterületek tisztán tartása, locsolása, valamint közutak, repülőterek hó- és síkosságmentesítése, só- és homokszórása), a lakosság vízellátására, a kommunális hulladékszállításra, a villamos- és gázenergia-, távfűtés-, melegvíz-, ivóvíz-, szennyvízhálózatok hibabemérésére, -elhárítására használható.
(16)25 A rendelet alkalmazásában a jóváhagyó hatóság a közlekedésért felelős miniszter (a továbbiakban: közlekedési hatóság).
(17)26 A rendelet alkalmazásában alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabroncs az olyan gumiabroncs, amelynek előírt üzemi nyomását a gyártója legfeljebb 3,0 bar értékben határozta meg, és ezeknek a gumiabroncsoknak a nyomása a jármű legnagyobb össztömegű terhelése esetén sem haladja meg a 3,0 bar-t.
(17a)27 E rendelet alkalmazásában téli gumiabroncs az olyan gumiabroncs, amelynek
a) a gyártása során az anyagkeveréket, a futófelület mintázatát, a szerkezetét a téli időjárási körülményekhez és útviszonyokhoz választották meg annak érdekében, hogy alacsony hőmérséklet melletti rendeltetésszerű használata során fokozott kapaszkodóképességgel rendelkezzen,
b) a gyártója téli abroncsként jelölte meg az oldalfalán a következő jelölések valamelyikével: „M+S”, „M&S”, „M.S”, „MS”, „Winter”, „Winter Use” felirat, „Hópihe” ábra, „Háromágú hegycsúcs” ábra, és
c) a mintázat magassága (bordázat mélysége) meghaladja a 4 mm-t.
(18)28 A rendelet alkalmazásában mezőgazdasági pótkocsi a mezőgazdasági vontató vagy traktor által vontatott pótkocsi, továbbá a lassú jármű által vontatott olyan pótkocsi, amellyel rendszeresen mezőgazdasági termények szállítását végzik.
(19)29 E rendelet alkalmazásában lakóautó a különleges rendeltetésű, M kategóriába sorolt, szálláshelyet magában foglalóként épített jármű, amelyben megfelelő módon rögzített ülések, rakodóterek, alvásra alkalmas fekvőhelyek, főtt étel készítésére alkalmas berendezések találhatók.
(20)30 A rendelet alkalmazásában a fejlesztési célú autonóm járművekkel kapcsolatos fogalmakra az ER. 2. §-ában meghatározott fogalmakat kell alkalmazni.
(21)31 E rendelet alkalmazásában alternatív üzemanyagok: a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagokat legalább részben helyettesítő üzemanyagok vagy energiaforrások, amelyek potenciálisan hozzájárulnak a közlekedési ágazat dekarbonizációjához, és javítják annak környezeti teljesítményét, beleértve:
a) az elektromos járművek által használt villamos energiát;
b) hidrogént;
c) földgázt, beleértve a biometánt, gáznemű (sűrített földgáz – CNG) és cseppfolyós (cseppfolyós földgáz – LNG) formában;
d) cseppfolyós propán-bután gázt (LPG);
e) a fedélzeten tárolt vagy fedélzeti forrásból származó mechanikus energiát, ideértve a hulladékhőt is.
(21)32 E rendelet alkalmazásában a „112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer”: olyan, a járműbe épített érzékelők révén automatikusan vagy manuálisan bekapcsolódó vészhelyzeti rendszer, amely fedélzeti berendezésből, valamint az e-segélyhíváshoz szükséges adattovábbítás indítására, kezelésére és lebonyolítására szolgáló eszközökből áll, és amely nyilvános, mobil, vezeték nélküli hírközlési hálózatok segítségével minimálisan előírt adatokat továbbít, és a 112-es segélyhívó számon alapuló hangátviteli csatornát hoz létre a jármű utasai és egy e-segélyhívási közbiztonsági válaszpont (KBVP) között.
(22)33 E rendelet alkalmazásában alternatív üzemanyaggal hajtott jármű: teljes egészében vagy részben alternatív üzemanyaggal meghajtott olyan gépjármű, amely az ER. A. Függeléke szerinti jóváhagyással rendelkezik.
(23)34 E rendelet értelmében intermodális szállítási műveletek:
a) a nemzetközi kombinált árufuvarozást elősegítő kedvezményekről szóló 266/2003. (XII. 24.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésében meghatározott, egy vagy több, legfeljebb 14,22 méter (45 láb) teljes hosszúságú konténer vagy cserefelépítmény szállítása céljából végzett szállítási műveletek vagy
b) a vízi szállítást is magukban foglaló, egy vagy több, legfeljebb 14,22 méter (45 láb) teljes hosszúságú konténer vagy cserefelépítmény szállítása céljából végzett szállítási műveletek, feltéve, hogy a kezdeti vagy a végső közúti szakasz hossza legfeljebb 150 km az Európai Unió területén, ami akkor léphető túl, ha az a tervezett szolgáltatás szempontjából a legközelebb eső megfelelő közlekedési terminál eléréséhez szükséges, az alábbi járművek esetében:
ba) a 6. § (3) bekezdés c) pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelő jármű, vagy
bb) a 6. § (3) bekezdés c) pont ca) vagy cb) alpontjának megfelelő járművek,
ha a távolságot az érintett tagállam engedélyezi.
(24)35 Az intermodális szállítási műveletek tekintetében a tervezett szolgáltatás szempontjából a legközelebb eső megfelelő közlekedési terminál bármelyik – a rakomány be- vagy kirakásának helye szerinti – szomszédos tagállamban is lehet.
(25)36 E rendelet értelmében megbízó: az a természetes vagy jogi személy, aki a fuvarlevélen vagy egy azzal egyenértékű dokumentumon megbízóként kerül megnevezésre, illetve akinek a nevében vagy megbízásából a fuvartársasággal a fuvarszerződést megkötötték.
(26)37 A rendelet alkalmazásában a gépjármű és pótkocsija közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi szempontból kiemelten fontos pótalkatrészei és tartozékai azok a pótalkatrészek és tartozékok, amelyek a gépjármű vagy pótkocsija tekintetében az 1. számú mellékletben meghatározott követelmények teljesítését befolyásolják vagy befolyásolhatják, így különösen a futóművek, a rugózás és lengéscsillapítás, a kormányberendezés, a fékberendezés, a jármű alváz és karosszéria, a vonóberendezések, a meghajtó motor, annak működését szolgáló vezérlő és kiszolgáló egységei, a kipufogó rendszer és kipufogógáz utókezelő berendezések, valamint az előzőek elemei, ide nem értve a szabványos kötőelemeket.
(27)38 E rendelet alkalmazásában kibocsátásmentes nehézgépjármű: az (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikk 11. pontjában meghatározott kibocsátásmentes nehézgépjármű.
3. §39 (1) A rendelet A., B. és C. Függelékeinek a mellékleteiben foglalt követelményeket, valamint a közösségi rendeleteket az egyes kategóriákba tartozó járművek típusjóváhagyása, illetőleg forgalomba helyezésének engedélyezése során az 1. számú mellékletben meghatározottak szerint kell alkalmazni. A rendelet A., B. és C. Függelékeinek a mellékleteiben foglalt követelmények, valamint a közösségi rendeletek alkalmazásakor figyelembe kell venni az ER. A., B. és C. Függelékeiben, az e rendelet A., B. és C. Függelékeinek vonatkozó mellékletében, valamint a közösségi rendeletekben meghatározott hatályba léptető és átmeneti rendelkezéseket is.
(2) Ha a rendelet üzemeltetési vagy további műszaki feltételei által szabályozott kérdésben a Függelékek mellékletei azoktól eltérő követelményeket tartalmaznak, akkor:
a) a típusjóváhagyás és a járművek első magyarországi forgalomba helyezésének engedélyezése esetén (a közösségi jármű kivételével) a Függelékek mellékleteinek követelményei, valamint a közösségi rendeletek – az ott meghatározottak szerinti körben – alkalmazandók;
b) egyéb járművek forgalomba helyezésének engedélyezésekor a Függelékek mellékleteinek eltérő, valamint a további műszaki feltételekben nem hivatkozott rendelkezéseit figyelmen kívül kell hagyni.
(3) Ha a típusbizonyítvány, az összeépítési vagy az átalakítási engedély a járműre vagy a járműtípusra a rendeletben foglaltaktól eltérő jellemzőt tartalmaz, a jármű forgalomba helyezésére és forgalomban tartására a típusbizonyítványban, illetőleg az összeépítési vagy átalakítási engedélyben foglaltak az irányadók.
(4) A rendeletnek csak az üzemeltetési műszaki feltételekre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni – az (5) bekezdésben foglalt eltéréssel – a már forgalomba helyezett járművekre.
(5) A forgalomban levő jármű kialakítása, felszereltsége és tulajdonságai csak abban az esetben változtathatók meg, ha a változás a jármű közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi jellemzőit nem rontja le. A változással érintett közlekedésbiztonsági tulajdonságok tekintetében e rendelet további műszaki feltételeit is alkalmazni kell.
(6) A rendeletben mennyiségi jellemzővel (számértékkel) meghatározott követelmények teljesülése – a zajkibocsátásra vonatkozó követelmények kivételével – az ott meghatározottól eltérő mértékegységben is kifejezhető, illetőleg eltérő mérési módszerekkel is ellenőrizhető. A különböző mérési módszerek egybevetésének (összehasonlításának) feltételeit és módját a szükséghez képest a közlekedésért felelős miniszter – az érdekelt szervek vezetőivel egyetértésben – határozza meg.
(7)40 A fejlesztési célú autonóm járműre vonatkozó további részletes műszaki és üzemeltetési követelményeket a 17. melléklet tartalmazza.
(8)41 A fejlesztési célú járművek besorolási szintjeit a 18. melléklet tartalmazza.
4. § (1)42 E rendelet rendelkezéseitől eltérést
a) a közlekedési hatóság
aa) közszolgáltatást végző jármű esetében az üzembentartó a járműben az utasok mozgását vagy elhelyezkedését befolyásoló tárgyat, berendezést vagy a jármű külső felületén a típusbizonyítványban, forgalomba helyezési vagy átalakítási engedélyben nem szereplő – alkalmazási vagy jóváhagyási jellel nem rendelkező – berendezést, kiegészítő elemet, ideiglenes berendezést, a jármű közlekedésbiztonsági jellemzőit befolyásoló díszítést – beleértve a jármű reklámmal, kiegészítő fényforrással vagy fóliával történő ellátását – kíván elhelyezni legfeljebb 3 hónap időtartamra, ha a kérelmező igazolja, hogy a közlekedésbiztonsági, környezetvédelmi és közegészségügyi követelmények nem sérülnek;
ab) a mozgáskorlátozott személy által is vezethető segédmotoros kerékpár, motorkerékpár és személygépkocsi tekintetében, a járműnek a mozgáskorlátozott személy testi adottságaihoz alakítása érdekében;
ac) egyéb – már forgalomba helyezett – jármű esetében, ha a kérelmező igazolja, hogy a közlekedésbiztonsági, környezetvédelmi és közegészségügyi követelmények nem sérülnek;
ad) a rugózatlan kerékfelfüggesztés, nem fúvott gumiabroncs, valamint az 50 km/h sebességnél gyorsabban haladni nem képes gépjárműben csak külső erővel működő kormányberendezés esetében;
ae) a pótkocsi vontatószerkezet általi kormányozhatósága esetében;
b) a közlekedésért felelős miniszter
ba) kísérlet céljából járműfejlesztő által tesztelt jármű esetében, az ER.-ben meghatározott fejlesztési célú jármű esetében;
bb) az a) pont aa) alpontjában foglalt módosítások esetében, ha a módosított jármű üzemeltetésére 3 hónapot meghaladóan kerül sor;
bc) a környezetvédelmi szempontból nem megfelelő járművek esetében a környezetvédelemért felelős miniszterrel egyetértésben
engedélyez.
(1a)43 Az (1) bekezdésben foglaltak tekintetében a feltételek fennállását a kérelmező az erre irányuló kérelem benyújtásával egyidejűleg megindokolja, valamint dokumentumokkal alátámasztja.
(2)44 A közlekedési hatóság a típusvizsgálat során egyes járművekre, illetőleg járműfajtákra – közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi érdekből – a rendeletben foglaltakon kívül további, a járműtípusra vonatkozó feltételeket is meghatározhat, ha a járműre, illetőleg járműfajtára – az azon alkalmazott műszaki megoldásra annak sajátosságai miatt – e rendelet előírásai közvetlenül nem alkalmazhatók.
(3)45
ÁLTALÁNOS MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK
A járművek méreteire vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
5. § (1)46 Motorkerékpár pótkocsijának a szélessége az 1,00 métert, fokozott hőszigetelésű jármű felépítményének vagy járművek által szállított, fokozott hőszigetelésű konténereknek vagy cserefelépítményeknek a szélessége a 2,60 métert, minden egyéb jármű szélessége a 2,55 métert nem haladhatja meg.
(2) A személygépkocsi pótkocsijának a magassága a 3,00 métert, egyéb jármű magassága a 4,00 métert nem haladhatja meg.
(3)47 A járművek megengedett legnagyobb hosszúsága:
a) két tengelyes autóbusznál: 13,50 méter,
b) kettőnél több tengelyes autóbusznál: 15,00 méter,
c) egyéb járműnél – kivéve a félpótkocsit –: 12,00 méter.
A félpótkocsi leghátsó pontjának függőleges síkja és a királycsap tengelye közötti távolság a 12,00 métert, a félpótkocsi első részének bármely pontja és a királycsap tengelye közötti távolság a 2,04 métert nem haladhatja meg.
Az a) és b) pontban meghatározott megengedett hosszúságot az autóbusz hátsó falára esetenként rögzített tartozékkal együttesen kell érteni.
(4)48 A járműszerelvények, a csuklós autóbusz, valamint a csuklós lassújármű megengedett legnagyobb hosszúsága
a) nyerges vontatóból és félpótkocsiból álló járműszerelvénynél: |
16,50 méter, |
b) gépkocsiból, mezőgazdasági vontatóból vagy lassú járműből és egy pótkocsiból álló |
|
járműszerelvénynél, továbbá csuklós autóbusznál: |
18,75 méter, |
c) vontatóból vagy mezőgazdasági vontatóból és két pótkocsiból álló járműszerelvénynél: |
22,00 méter, |
d) tehergépkocsiból és két pótkocsiból álló járműszerelvénynél, továbbá csuklós lassújárműnél: |
24,00 méter. |
A járművek tömegére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
6. § (1)60 A fúvott gumiabronccsal felszerelt kerekű jármű megengedett legnagyobb össztömege
a) kéttengelyes jármű – kivéve az aa)–ac) alpontban meghatározott jármű esetében a |
18,0 tonnát, |
aa) autóbusz esetében a |
19,5 tonnát, |
ab) kizárólag belföldi forgalomban használt jármű esetében a |
20,0 tonnát, |
ac) alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt |
|
aca) mezőgazdasági vontató, |
|
acb) lassú jármű és |
|
acc) mezőgazdasági pótkocsi esetében a |
25,0 tonnát, |
b) háromtengelyes |
|
ba) gépjármű – kivéve a bb) alpontban meghatározott gépjármű – esetében a |
25,0 tonnát, |
bb) útkímélő tengelycsoporttal rendelkező, vagy a hajtott tengelyen ikerabroncsozású és legfeljebb 9,5 tonna tengelyterhelésű gépjármű esetében a |
26,0 tonnát, |
bc) pótkocsi – kivéve a bdc) alpontban meghatározott pótkocsi – esetében a |
24,0 tonnát, |
bd) alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt |
|
bda) mezőgazdasági vontató, |
|
bdb) lassú jármű és |
|
bdc) mezőgazdasági pótkocsi esetében a |
32,0 tonnát, |
c) négy és ennél több tengelyes jármű – kivéve a ca) alpontban meghatározott jármű – esetében a |
30,0 tonnát, |
ca) két kormányzott tengellyel, továbbá útkímélő tengelycsoporttal rendelkező gépjármű a |
32,0 tonnát, |
ha a félpótkocsi tengelytávolsága legalább 1,8 méter és a gépjármű útkímélő tengellyel rendelkezik,
A járművek tengelyterhelésére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
7. § (1)71 A jármű tengelyterhelése fúvott gumiabronccsal felszerelt jármű esetében – kivéve a (7) bekezdésben meghatározott esetet –
a) nem hajtott tengelynél a 10,0 tonnát,
b) hajtott tengelynél a 11,5 tonnát,
c) alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt
ca) mezőgazdasági vontató,
cb) lassú jármű, és
cc) mezőgazdasági pótkocsi
tengelyénél a 13,0 tonnát
nem haladhatja meg.
(2)72 Ha a két tengelyből álló tengelycsoportnál a szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága (d)
a)73 1,00 méternél kisebb (d < 1,00 m), tengelycsoport együttes megengedett legnagyobb tengelyterhelése
aa) pótkocsi – kivéve az acc) alpontban meghatározott pótkocsi –, továbbá a félpótkocsi esetében 11,0 tonna,
ab) gépjármű esetében 11,5 tonna,
ac) alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt
aca) mezőgazdasági vontató,
acb) lassú jármű, és
acc) mezőgazdasági pótkocsi
esetében 13,0 tonna,
b) legalább 1,00 méter és kisebb 1,30 méternél (1,00 m ≤ d < 1,30 m), az ilyen tengelycsoport együttes megengedett legnagyobb tengelyterhelése gépjármű, pótkocsi és félpótkocsi esetében 16,0 tonna,
c) legalább 1,30 méter és kisebb 1,80 méternél (1,30 m ≤ d < 1,80 m), az ilyen tengelycsoport együttes megengedett legnagyobb tengelyterhelése
ca) nem útkímélő tengelycsoport esetében 18,0 tonna,
cb) útkímélő tengelycsoport esetében 19,0 tonna,
cc)74 alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt
mezőgazdasági vontató,
lassú jármű, és
mezőgazdasági pótkocsi
esetében 22,0 tonna.
(3)75 Ha a három tengelyből álló tengelycsoportnál a szomszédos tengelyek egymástól mért távolsága (d)
a)76 legfeljebb 1,30 méter (d ≤ 1,30 m), az ilyen tengelycsoport együttes megengedett legnagyobb tengelyterhelése
aa) pótkocsi és félpótkocsi esetében 21,0 tonna,
ab) gépjármű esetében 22,0 tonna,
b)77 1,30 méternél nagyobb (1,30 m < d), az ilyen tengelycsoport együttes megengedett legnagyobb tengelyterhelése
ba) alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt
baa) mezőgazdasági vontató,
bab) lassú jármű, és
bac) mezőgazdasági pótkocsi
esetében 32,0 tonna,
bb) gépjármű, pótkocsi és félpótkocsi – kivéve a ba) pont – esetében 24,0 tonna.
c)78 1,30 méternél nagyobb (1,30 m<d), az ilyen tengelycsoport együttes megengedett legnagyobb tengelyterhelése alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt mezőgazdasági vontatóból vagy lassú járműből és alacsonynyomású mezőgazdasági gumiabronccsal felszerelt mezőgazdasági pótkocsiból álló járműszerelvény esetében 32,0 tonna.
(4)79 Tengelycsoportban lévő tengelynek azt a tengelyt kell tekinteni, amelynek távolsága a szomszédos tengelytől kisebb 1,80 méternél (d < 1,80 m).
(5)80 Ha a jármű jobb és bal oldali kerekei nincsenek egy tengelyvonalban, de az eltérés nem haladja meg a 0,50 métert, ezeket a kerekeket — a megengedett legnagyobb tengelyterhelés szempontjából — egy tengelyen lévőknek kell tekinteni.
(6)81 Azok a jármű egy oldalán lévő kerekek, amelyeknek tengelyvonalai egymástól 1,00 méternél kisebb távolságra helyezkednek el, a tengelyterhelés szempontjából egy keréknek minősülnek.
(7)82 Azoknál a járműveknél, amelyeknél egy tengelyvonalban:
a) két független kerékfelfüggesztésen együttesen négy vagy több kerék, illetve kerékpár van és ezek középsíkjainak tengelyirányban mért egymástól való távolsága legalább 0,65 méter,
b) három vagy több független felfüggesztésű kerék vagy kerékcsoport van az (1) és (2) bekezdésben meghatározott megengedett legnagyobb tengelyterhelés 20%-kal túlléphető.
(8)83 A fúvott gumiabronccsal fel nem szerelt kerekű jármű megengedett legnagyobb tengelyterhelése — a lánctalpas járművet kivéve — 6 tonna.
(9)84 Az alternatív üzemanyaggal hajtott járművek legnagyobb tengelyterhelése nem haladhatja meg az (1)–(3) bekezdésben meghatározott tömeghatárokat.
A túlméretes és a megengedett össztömeget illetőleg tengelyterhelést meghaladó járművekre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
8. § (1)85 A közlekedési hatóság kivételesen engedélyezheti az 5–7. §-okban meghatározott méret-, illetőleg tömeghatárokat meghaladó járművek forgalomba helyezését
a) nagyméretű, illetőleg nagytömegű oszthatatlan rakomány szállítására szolgáló gépkocsi és pótkocsi esetében, ha méret-, illetőleg tömegkorlátozások a rakomány tulajdonságai miatt,
b) munkavégzésre berendezett jármű esetében, ha a méret-, illetőleg tömegkorlátozások a járműre szerelt munkagép, illetőleg eszköz tulajdonságai miatt
nem tarthatók meg.
(2)86
Általános biztonságra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
9. § (1) A jármű e rendeletben említett szerkezeteinek, alkatrészeinek és tartozékainak működőképeseknek és olyan állapotban kell lenniök, hogy rendeltetésüknek biztonságosan megfeleljenek.
(2) A jármű külső részén és belső terében (vezetőfülke, utastér) elhelyezett kinyúló alkatrészeknek és felszereléseknek olyan kialakításúaknak kell lenniök, hogy sérülést ne okozhassanak.
(2a)87 A csuklós lassújárművön a merev részek utasterei összeköthetőek egymással úgy, hogy az utasok szabadon közlekedhetnek köztük. A merev részek állandó jelleggel egymással úgy kapcsolhatóak össze, hogy szétválasztásuk csak műhelyben használt eszközökkel lehetséges. A merev részeknek (járműtagok) külön is meg kell felelniük az azonos kategóriájú vontató járművekre és pótkocsikra vonatkozó követelményeknek.
(3) A villamos meghajtású, valamint villamos berendezéssel felszerelt járműnek meg kell felelnie a vonatkozó érintésvédelmi előírásoknak.
(4)88 A gépjármű és pótkocsija közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi szempontból kiemelten fontos pótalkatrészei és tartozékai minősítő vizsgálatra kötelezettek, és csak abban az esetben gyárthatók, forgalmazhatók, továbbá építhetők be a gépjárműbe és pótkocsijába, ha az 1/A. számú melléklet szerinti minősítő vizsgálaton megfeleltek.
(5)89 Az 1. számú mellékletben meghatározott követelmények hatálya alá tartozó alkatrészek és tartozékok pótalkatrészként és tartozékként csak a 2. § (11) bekezdésében foglaltak teljesítése esetén forgalmazhatók és használhatók fel azokhoz a járművekhez,
a) amelyek a rendelet előírásai szerint csak az alkatrészre, tartozékra vonatkozó jóváhagyási jellel helyezhetők forgalomba, vagy
b) amelyeket az alkatrészen, tartozékon feltüntetett jóváhagyási jellel ellátva helyeztek forgalomba.
Általános biztonságra vonatkozó további műszaki feltételek
10. § (1) A járművek vezetőüléseit, kezelőszerveit és a vezetéshez szükséges ellenőrző műszereit úgy kell kialakítani és elhelyezni, hogy a vezetéshez szükséges hely és a vezető számára a szabad kilátás biztosított legyen, a kezelőszerveket és műszereket a vezető jól áttekinthesse, rendeltetésüknek megfelelően működtethesse úgy, hogy e közben ne vonja el figyelmét az útról.
(2)90 Az a jármű, amelynek tulajdonságára, alkatrészére, önálló műszaki egységére és tartozékára a rendelet jóváhagyási jelet követel meg, csak abban az esetben helyezhető forgalomba, ha a járműtulajdonság, alkatrész, önálló műszaki egység, tartozék teljesíti a 2. § (11) bekezdésében foglaltakat, és azok jóváhagyása az adott jármű típusához és kategóriájához kapcsolódóan történt
(3) A járművek hazai tervezése, gyártása, forgalmazása, valamint típusvizsgálata során, továbbá a pótalkatrészek és tartozékok minősítő vizsgálata során a 2. számú mellékletben felsorolt és az 1. számú mellékletben nem szereplő alkatrészekre, tartozékokra és tulajdonságokra a vonatkozó ENSZ—EGB előírásokat iránymutatónak kell tekinteni.
(4)91 Az 1. számú mellékletben felsorolt ENSZ–EGB előírások érvényes változatának, továbbá a rendelet előírásaihoz kapcsolódó szabványoknak a változásait a közlekedésért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján és a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben tájékoztató formájában kell közzétenni.
Zajkibocsátásra és rezgésre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
11. §92 A jármű kipufogónyílás közelében mért közeltéri zaja (álló helyzeti zaj) nem haladhatja meg a típusbizonyítványban megadott közeltéri zaj 5 dBA-val megnövelt értékét. Ha a járműnek típusbizonyítványa nincs, vagy abban a közeltéri zaj értéke nem szerepel, abban az esetben a mért közeltéri zaj nem haladhatja meg a 3. számú mellékletben szereplő határértékeket.
Zajkibocsátásra és rezgésre vonatkozó további műszaki feltételek
12. § (1)93 A gépjárműnek a külső zajra (elhaladási zaj) vonatkozó jóváhagyási jellel kell rendelkeznie.
(2)94 A mezőgazdasági vontató és a lassú jármű külső zaja (elhaladási zaj) nem haladhatja meg a 88 dBA értéket a szabványban95 meghatározott mérési módszer szerint mérve.
(3)96 A gépkocsi, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű belső zaja (vezetőtéri, utastéri zaj) nem haladhatja meg a 4. számú mellékletben meghatározott értéket.
(4)97 A jármű közeltéri zaját (álló helyzeti zaj) típusvizsgálat során meg kell határozni, és a típusbizonyítványban fel kell tüntetni.)
(5)98 A járművezetőre — annak egész testére — munkavégzés közben ható rezgés nem haladhatja meg a szabványban meghatározott határértéket.
E rendelkezés hatálybalépéséről külön jogszabály rendelkezik.
A rádiófrekvenciás sugárzásra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
13. § A gépjármű, a lassú jármű és a segédmotoros kerékpár rádiófrekvenciás sugárzásának mértéke nem lehet nagyobb a 14. §-ban említett jóváhagyási jel használatának feltételeként megállapított legnagyobb megengedett zavarszintnél.
A rádiófrekvenciás sugárzásra vonatkozó további műszaki feltételek
14. § A villamos gyújtású gépjárműnek és lassú járműnek a rádiófrekvenciás sugárzásra vonatkozó jóváhagyási jellel kell ellátottnak lenni.
Légszennyezésre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
15. §99 A gépjármű, a segédmotoros kerékpár, a mezőgazdasági vontató és a hatósági jelzés viselésére kötelezett lassú jármű hajtómotorja által kibocsátott kipufogógázának, szennyezőanyag-tartalma nem haladhatja meg az 5. számú mellékletben meghatározott határértékeket.
15/A. §100 Az utólag beépített részecske kibocsátást csökkentő rendszerrel felszerelt jármű hajtómotorja által kibocsátott kipufogógáz szennyezőanyag-tartalma nem haladhatja meg a 16. számú mellékletben meghatározott határértékeket.
Légszennyezésre vonatkozó további műszaki feltételek
16. §101 (1)102 A gépjárműnek vagy a gépjármű hajtómotorjának a kipufogógáz szennyezőanyag-tartalmára vonatkozó jóváhagyási jellel kell rendelkeznie.
(2) Az Otto-rendszerű motorral meghajtott gépkocsinak az 5. számú mellékletben meghatározott kipufogógáz utókezelő berendezéssel (katalizátorral) kell rendelkeznie.
(3)103 A lassú jármű hajtómotorja kipufogógázának szennyezőanyag-tartalma nem haladhatja meg a 7. számú mellékletben meghatározott határértéket.
(4)104
A járműgyártáshoz felhasználható anyagokra vonatkozó további műszaki feltételek
16/A. §105 (1) Az M1 és N1 kategóriájú jármű, illetőleg ennek alkatrésze anyagában nem tartalmazhat – a 7/A. számú mellékletben meghatározott esetek és mennyiségek kivételével – ólmot, higanyt, kadmiumot és hat vegyértékű krómot. A 7/A. számú mellékletben meghatározott egyes alkatrészeket az azonosítást lehetővé tevő jelöléssel kell ellátni.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jármű 100 grammnál nagyobb tömegű műanyag alkatrészét, a bontás és a hulladékkezelés során történő elválasztás, valamint az elkülönített hulladékkezelés céljából – a szabványban106 meghatározott módon meg kell jelölni.
(3)107 Az (1) és (2) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem kell alkalmazni a 7/A. számú mellékletben meghatározott időpont előtt gyártott és forgalomba hozott pótalkatrészeknek a járműfenntartásban való felhasználása tekintetében.
Fajlagos motorteljesítményre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
17. § Motorkerékpárhoz oldalkocsi csak abban az esetben kapcsolható, ha a motorkerékpár saját tömege az oldalkocsi saját tömegének a kétszeresét, az oldalkocsis motorkerékpár saját tömegére vonatkoztatott motorteljesítmény pedig 100 kilogrammonként a 3 kW-ot eléri.
Fajlagos motorteljesítményre vonatkozó további műszaki feltételek
18. § (1) A megengedett legnagyobb össztömegre vonatkoztatott motorteljesítmény
a) gépjármű esetében 5,9 kW/tonnánál,
b) mezőgazdasági vontató és lassú jármű, valamint a 6. §-ban említetteknél nagyobb össztömegű jármű esetében 2,2 kW/tonnánál
kevesebb nem lehet.
(2) Pótkocsi vontatására alkalmas jármű esetén a járműszerelvény megengedett legnagyobb össztömege alapulvételével kell a fajlagos motorteljesítményt meghatározni.
Terhelhetőségre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
19. § A jármű a hatósági engedélyben feltüntetett mértékig terhelhető.
Terhelhetőségre vonatkozó további műszaki feltételek
20. § (1) A terhelhetőséget a megengedett legnagyobb össztömeg és a sajáttömeg különbségeként kell meghatározni. A jármű megengedett legnagyobb össztömegét a 6—8. és a 18. §-okban foglalt rendelkezések alapján, továbbá a fékberendezés, a kormányszerkezet, a gumiabroncsok teherbírása és a gyártó által megadott egyéb adatok figyelembevételével kell meghatározni.
(2)108 Teherszállításra szolgáló jármű megengedett legnagyobb össztömegét és terhelhetőségét kilogrammban kell meghatározni. A terhelhetőségen belül külön meg kell határozni a rakomány tömegét kilogrammban és a szállítható személyek számát – ideértve a jármű vezetőjét – is. A vizsgálat során a rakományt a rakfelületen egyenletesen elosztva kell elhelyezni. A szállítható személyek száma azonos az ülőhelyek számával. Egy személy tömegét N1 kategóriájú gépjármű esetén 75 kilogrammal, egyéb kategória esetén 68 kilogrammal, a vezetőt 75 kilogrammal kell számításba venni.
(3) Személyszállításra szolgáló jármű megengedett legnagyobb össztömegét kilogrammban kell meghatározni. A terhelhetőségen belül külön meg kell határozni a szállítható személyek számát — ideértve a jármű vezetőjét — és a poggyásztömeget is.
(4) A (3) bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazásában a szállítható személyek számát az ülőhelyek száma, valamint — ha álló utasok szállítása is megengedett — az álló utasok elhelyezésére szolgáló terület minden négyzetméterére
— menetrend szerinti helyi forgalom lebonyolítására készült autóbusz esetén 8 személy,
— egyéb autóbusz esetén 6,7 személy
figyelembevételével kell meghatározni.
(5)109 Személyszállításra szolgáló jármű esetében egy személy tömegét M1 kategóriájú gépjármű esetén 75 kilogrammal, egyéb kategória esetén 68 kilogrammal, a nem menetrend szerinti helyi forgalom lebonyolítására készült autóbuszok esetén 71 kilogrammal, az autóbusz vezetőjének tömegét 75 kilogrammal kell számításba venni.
(6) Személyszállításra szolgáló jármű esetében a poggyászt a vizsgálat során az e célra szolgáló csomagtérben egyenletesen elosztva kell elhelyezni. A poggyásztömeget a terhelhetőségből a szállítható személyek tömegének levonásával kell meghatározni.
Vontatásra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
21. § (1) Arra nézve, hogy a jármű vontathat-e és ha igen, hány darab és milyen pótkocsit, a hatósági engedélyben foglaltak az irányadók.
(2) A pótkocsi (pótkocsik) össztömege nem haladhatja meg a vontatásra használt
a) személygépkocsi össztömegét,
b) autóbusz össztömegének a felét,
c) tehergépkocsi össztömegének az 1,4-szeresét,
d) vontató, mezőgazdasági vontató és lassú jármű össztömegének a négyszeresét,
e bekezdés rendelkezései a félpótkocsira nem vonatkoznak.
(3) Üzemi fék nélküli könnyű pótkocsi gépjárművel, mezőgazdasági vontatóval és lasssú járművel abban az esetben vontatható, ha a pótkocsi össztömege nem haladja meg a vonó jármű 68 kilogrammal növelt saját tömegének a felét.
(4) Ráfutó fékkel felszerelt pótkocsi abban az esetben vontatható, ha a pótkocsi össztömege nem haladja meg a vonó jármű össztömegének a háromnegyedét.
(5)110 Oldalkocsis motorkerékpárral és motoros triciklivel pótkocsi nem vontatható. Oldalkocsi nélküli motorkerékpárral egy – legfeljebb 80 kilogramm megengedett legnagyobb össztömegű – egykerekű pótkocsi, gépkocsival egy pótkocsi, nyerges vontatóval egy félpótkocsi, vontatóval és mezőgazdasági vontatóval legfeljebb két pótkocsi, lassú járművel egy pótkocsi vontatható. A közlekedési hatóság – az ehhez szükséges műszaki és üzemeltetési feltételek meghatározásával – tehergépkocsival második pótkocsi vontatását engedélyezheti.
(6) Mezőgazdasági vontatóval egy személyszállításra berendezett pótkocsi vontatható. Más járművel ilyen pótkocsi nem vontatható.
(7) Lassú jármű pótkocsija gépjárművel nem, mezőgazdasági vontatóval pedig csak abban az esetben vontatható, ha megfelel a mezőgazdasági vontató pótkocsijára vonatkozó előírásoknak.
(8) Vontatott munkagép a vontatási sebességre vonatkozó rendelkezések megtartásával mezőgazdasági vontatóval és lassú járművel akkor is vontatható, ha
— nem elégíti ki a pótkocsik világító és fényjelző berendezéseire vonatkozó előírásokat, de megfelel a 37. § (6) bekezdésében foglalt feltételeknek, illetőleg
— üzemi fékberendezése nincs, de össztömege nem haladja meg a vonó jármű 68 kilogrammal növelt saját tömegét.
(9) Ha a pótkocsi — szélességi mérete folytán — a vonó jármű hátsó helyzetjelző lámpáit takarja, az 55. § (2) bekezdésében a pótkocsi hátsó helyzetjelző lámpájának elhelyezésére vonatkozó előírásokat a járműszerelvény szélességét alapulvéve is teljesíteni kell. Ez a rendelkezés a 42. § (3) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával is teljesíthető.
(10)111 A gépjármű által vontatható pótkocsi össztömegét – a (2) bekezdésben meghatározott mértéket meg nem haladóan – a 18. § (1) bekezdésben meghatározott – a járműszerelvény megengedett legnagyobb össztömegére vonatkoztatott – motorteljesítmény figyelembevételével kell megállapítani. Az előírt motorteljesítmény hiányában a gépjármű hatósági engedélyébe bejegyzett vontatható pótkocsi össztömegének értékét 2004. december 31. napjával – a járműszerelvényhez előírt motorteljesítmény által meghatározott mértékéig – korlátozni kell.
(11)112
A vontatásra vonatkozó további műszaki feltételek
22. §113 (1) Az 5–8., 17., 18., 21., 33. és 34. §-okban említett adatok, a gyártó által közölt és a forgalomba helyezés engedélyezése során megállapított adatok, valamint a pótkocsi csatlakozásához szükséges szerelvények meglétének, illetőleg felszerelhetőségének a figyelembevételével kell meghatározni, hogy a jármű vontathat-e pótkocsit, illetőleg hány pótkocsit vontathat és azt a jármű hatósági engedélyében fel kell tüntetni.
(2)114 Európai típusbizonyítvánnyal rendelkező járművek esetében a vontatható pótkocsi össztömeget az európai típusjóváhagyás során meghatározott értékkel megegyezően – a 21. § (2) és (4) bekezdésében meghatározott feltételek figyelmen kívül hagyásával – kell megállapítani.
Vonóberendezésre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
23. § (1) A pótkocsi vontatására szolgáló szerkezeteknek a használat közben reájuk ható erők (ideértve a dinamikus igénybevételt is) felvételére alkalmasnak kell lenniük, biztosítaniuk kell a járművek biztonságos és könnyű össze-, illetőleg szétkapcsolhatóságát, ki kell zárniuk a vonóberendezés véletlenszerű szétkapcsolódását.
(2) A pótkocsi vonószerkezete a pótkocsi lekapcsolt helyzetében és menet közben történő szétkapcsolódás esetén sem érhet le a talajra.
(3)115 Az egytengelyes, vagy a legfeljebb 1,00 méter tengelytávolságú és nem kormányzott kerekű kéttengelyes pótkocsit olyan másodlagos kapcsolószerkezettel is fel kell szerelni, amely menet közben történő szétkapcsolódás esetén biztosítja, hogy a vonószerkezet ne érjen le a talajra, a szerelvény ne váljon szét, és megállásig lehetővé teszi a pótkocsi irányítását.
(4)116 A (3) bekezdésben meghatározott másodlagos kapcsolószerkezettel való felszerelés kötelezettsége nem vonatkozik a félpótkocsira, továbbá a 32. § (5) bekezdésében meghatározott, menet közbeni szétkapcsolódáskor automatikusan működésbelépő fékkel felszerelt pótkocsira.
Vonóberendezésre vonatkozó további műszaki feltételek
24. § (1) Gépkocsin — a terepjáró, valamint a különleges célú gépkocsit kivéve — horgos rendszerű vonóberendezés nem alkalmazható. E rendelkezést csak az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett járműtípusokra kell alkalmazni.
(2) A pótkocsi vonószerkezetének olyannak kell lennie, hogy az össze- illetőleg szétkapcsoláshoz szükséges kézi erő a 250 N-t ne haladja meg.
Alvázszámra és motorszámra és adattáblára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek117
25. § (1) A gépjármű, a mezőgazdasági vontató, a lassú jármű és a pótkocsi alvázán vagy az alváz szerepét betöltő szerkezeti részén (a továbbiakban együtt: alváz) egyedi azonosítási jelnek (a továbbiakban: alvázszám) kell lennie. Az alvázszámot nem szabad eltüntetni, megváltoztatni.
(2)118 A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű hajtómotorja a gyártója által egyedi azonosítási jellel, illetőleg a hajtómotor egyedi azonosítására nem szolgáló típus azonosító jellel (a továbbiakban együtt: motorszám) látható el. Amennyiben a hajtómotort motorszámmal látták el, az a jármű azonosító jelének tekintendő és azt nyilvántartásba kell venni. A motorszámot nem szabad eltüntetni, megváltoztatni.
(3)119 Az (1) bekezdésben említett alvázszámot csak a gyártó – ideértve a gyártó és a közlekedési hatóság által együttesen felhatalmazott hazai gyártói képviseletet is –, illetőleg a közlekedési hatóság tüntetheti fel a járművön. Az egyedi azonosításra alkalmatlanná vált alvázszám helyreállítására, illetőleg a járműnek a közlekedési hatóság által meghatározott és nyilvántartásba vett alvázszámmal (közlekedési hatósági alvázszám) történő ellátására vonatkozó további feltételeket külön jogszabály120 határozza meg.
(4)121 Ha a járművön gyárilag rögzített adattábla van, azt nem szabad eltüntetni vagy megváltoztatni.
(5)122 A nemzetközi forgalomban használt M2 és M3 kategóriájú gépkocsikat és ezek O kategóriába sorolt pótkocsijait, valamint az N2 és N3 kategóriába sorolt gépkocsikat és ezek O3 és O4 kategóriába sorolt pótkocsijait mérettáblával kell ellátni. A mérettáblát a gyári tábla mellé, vagy azzal összevontan kell kialakítani.
(6)123 A mérettábla a következő adatokat tartalmazza:
1. a gyártó neve;
2. a jármű azonosító száma;
3. a gépjármű, a pótkocsi vagy félpótkocsi (L) hossza;
4. a gépjármű, a pótkocsi vagy félpótkocsi (W) szélessége;
5. adatok a járműszerelvény hosszának méréséhez:
a) távolság a gépjármű eleje és a csatlakozó-berendezésének középpontja között (vonóhorog vagy nyeregszerkezet); több összekapcsolási pontú nyeregszerkezetnél a legkisebb és a legnagyobb értékeket (amin és amax) kell megadni,
b) távolság a pótkocsi csatlakozó-berendezésének középpontja (vonószem) vagy a félpótkocsi csatlakozó-berendezésének középpontja (királycsap) és a pótkocsi vagy a félpótkocsi hátulja között; több összekapcsolási pontú nyeregszerkezetnél a legkisebb és a legnagyobb értékeket (bmin és bmax) kell megadni.
A járműszerelvény hosszának meghatározásakor az összekapcsolt vonójármű és pótkocsi hossztengelye egybe kell essen.
(7)124 A (6) bekezdés 1. és 2. pontjában meghatározott adatokat nem kell megismételni, ha a járművön a gyári táblát és a mérettáblát összevontan alakították ki.
Alvázszámra és motorszámra és adattáblára vonatkozó további műszaki feltételek125
26. §126 A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű, valamint a pótkocsi alvázán az alvázszámot, továbbá a gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű azonosító jellel ellátott hajtómotorján a motorszámot beütéssel vagy – ezek helyett – roncsolás nélkül el nem távolíthatóan rögzített táblán kell feltüntetni, továbbá e járműveket a gyártómű által rögzített adattáblával is el kell látni.
Hatósági jelzések elhelyezésére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
27. § (1)127 A járművet – a járművön vagy a járműre szerelt tartószerkezeten e célra kialakított helyen – a jogszabályban előírt hatósági jelzést feltüntető táblával (rendszámtábla) vagy trolibusz esetében a járművet azonosító pályaszámmal kell ellátni.
(2) A gépjárműre, a mezőgazdasági vontatóra, a lassú járműre és a pótkocsira a szabványos ,,H'' betűt feltüntető államjelzést a jármű hátsó részén, jól látható helyen és úgy kell elhelyezni, hogy az államjelzésnek a hatósági jelzéssel való összeolvasását kizárja.
Hatósági jelzések elhelyezésére vonatkozó további műszaki feltételek
28. § (1) A gépjárművet, a mezőgazdasági vontatót, a lassú járművet és a pótkocsit úgy kell kialakítani, hogy arra a hatósági jelzés — a (2) bekezdésben foglalt rendelkezéseknek megfelelően — felszerelhető legyen.
(2)128 A hatósági jelzést, illetőleg annak tartószerkezetét a lassú járműre elöl, az oldalkocsi nélküli motorkerékpárra és a pótkocsira hátul, a többi gépjárműre és a mezőgazdasági vontatóra elöl és hátul, a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjában, vagy attól balra, oldalkocsis motorkerékpárra az oldalkocsin elöl, a motorkerékpáron hátul úgy kell elhelyezni, hogy a hatósági jelzés síkja a jármű hossztengelyére merőleges és megközelítően függőleges helyzetű legyen, a járművön túl ne nyúljon, legalsó pontja az úttest szintjétől legalább 0,30 méter, legfelső pontja az úttest szintjétől legfeljebb – amennyiben a felépítmény szerkezeti kialakítása ezt lehetővé teszi – 1,50 méter magasságban és olyan helyen legyen, ahol könnyen leolvasható.
A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű fékezésére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
29. § (1)129 A járművek fékrendszerei meg kell feleljenek a gyártó által kiadott és az adott típusra jellemző kerékfékerő határértékeknek. Amennyiben ilyen határértékek nem kerültek meghatározásra, a fékrendszerek hatásosságát lefékezettség számítással kell ellenőrizni az ER. 11. számú melléklete alapján.
(2)130 Az üzemi fékrendszer fékhatásának – az aszimmetrikus járműveket és a ráfutófékes pótkocsikat kivéve – a kétoldali kerekeken megközelítően azonosnak kell lennie. Tengelyenként a két oldal közti eltérés a keréken mért nagyobb átlagos fékerő 20%-át – M1 és N1 kategóriába tartozó gépkocsik hátsó tengelyén a 30%-át – nem haladhatja meg.
(3) Az üzemi fék állandó nagyságú működtetőerő melletti fékerőingadozása kerekenként nem haladhatja meg a keréken mért legnagyobb átlagos fékerő 30%-át.
(4) Ha a fékrendszerek helyes működése a járművezető részéről — a vezérlőszervek működtetésén, az ellenőrző műszerek figyelemmel kísérésén és a pótkocsi fékcsatlakozó vezetékeinek összekapcsolásán kívül — egyéb tevékenységet is igényel (pl. pótkocsi fékcsatlakozóhoz tartozó elzárócsapok működtetése), a vezetőülés közelében a vezető által jól látható helyen az e kötelezettségekre utaló magyar nyelvű figyelmeztető feliratot kell elhelyezni. Ez a rendelkezés a motorkerékpárra és a személygépkocsira nem vonatkozik.
(5)131 A jármű sűrített levegővel működő fékrendszere nyomásviszonyainak vizsgálatára szolgáló vizsgálócsatlakozókat a nyomásérzékelő eszköz csatlakoztatására alkalmas állapotban kell tartani.
(6)132 Az ABS vagy EBS rendszerrel felszerelt pótkocsi vontatására alkalmas járműnek a fékrendszer elektromos csatlakozóján keresztül
a) biztosítania kell a pótkocsi fékrendszer áramellátását,
b) jeleznie kell a pótkocsiról érkező hibaüzeneteket a vezető részére, valamint
c) ha EBS rendszerrel felszerelt, akkor továbbítania és fogadnia kell az előírt vezérlő jeleket.
A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű fékezésre vonatkozó további műszaki feltételek
30. § (1)133 A fékrendszereknek ki kell elégíteniük a 8. és 9. számú mellékletben meghatározott fékezési követelményeket, valamint a gépkocsinak a fékezés szempontjából jóváhagyási jellel ellátottnak kell lennie.
(2) A fékezési követelmények sík, száraz, nem csúszós, jó állapotban lévő szilárd burkolatú úton szélcsendes időben egyenesen haladó járművel végrehajtott fékezésre vonatkoznak; az előírt követelmények teljesítése közben a jármű egyik kereke sem csúszhat meg, a jármű a fékezés során a menetiránytól nem térhet el.
(3) El kell látni
a) üzemi fékrendszerrel a gépjárművet, a mezőgazdasági vontatót és a lassú járművet,
b) biztonsági fékrendszerrel a gépkocsit,
c) rögzítő fékrendszerrel a gépkocsit, a motoros tricklit, a mezőgazdasági vontatót és a lassú járművet.
Az üzemi, a biztonsági és a rögzítő fékrendszereknek olyan fékezett felületekre kell hatniuk, amelyek megfelelő szilárdságú alkatrészekkel állandóan a kerekekhez csatlakoznak.
(4) A gépjármű üzemi fékrendszerének a jármű összes kerekét fékeznie kell, az oldalkocsis motorkerékpár oldalkocsijának a kereke azonban lehet nem fékezhető, ha az előírt fékhatás így is biztosítható. A mezőgazdasági vontató és a lassú jármű üzemi fékrendszerének legalább a jármű egyik tengelyén levő valamennyi kereket fékeznie kell.
(5) Az üzemi fékrendszer fékhatásának finoman változtathatónak kell lennie. A gépkocsi üzemi fékrendszerének többkörösnek kell lennie.
(6) A biztonsági fékrendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a járművet az üzemi fékrendszer üzemzavara esetén a biztonsági fékezésre előírt hatásossággal megállítsa. Azt kell feltételezni, hogy üzemzavar esetén az üzemi féknek egyidejűleg legfeljebb egyféle hibája lép fel.
(7)134 A rögzítő fékrendszernek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a járművet – a vezető távollétében is – a rögzítő fékezésre előírt hatásossággal rögzítse. A rögzítő fékrendszernek a járművet kizárólag mechanikus alkatrészekkel kell rögzített állapotban megtartania.
(8) Az üzemi és a rögzítő fékrendszereknek — kivéve a lassú jármű fékrendszereit — egymástól függetlenül működtethetőknek kell lenniük, de — ha az a biztonságos és elkülönített működésüket nem veszélyezteti — lehetnek közös alkatrészeik.
(9) Ha az üzemi fékrendszer kialakítása olyan, hogy fékhatása üzemzavar esetén sem csökken a biztonsági fékrendszerre előírt fékhatás alá, vagy a rögzítő fékrendszer kialakítása olyan, hogy teljesíti a biztonsági fékrendszerre előírt követelményeket is, a járműre külön biztonsági fékrendszer felszerelése nem kötelező.
(10) A fékrendszereknek olyanoknak kell lenniök, hogy
a) a vezetőülésből biztonságosan és kényelmesen legyenek működtethetők és az üzemi fékrendszer működtetése közben a vezetőnek a kormányt egyik kezével se — lassú jármű esetében mindkét kezével ne — kelljen elengednie;
b) a jármű üzemszerű használata közben — még tartós fékezés esetén is — üzembiztosan működjenek;
c) a fékezés folytán a járművön rendellenes rezgések ne keletkezzenek;
d) az üzemi fékrendszer fékhatásának a fékezett tengelyek közötti elosztása a dinamikus tengelyterheléssel megközelítően arányos legyen.
(11) A különböző tengelyeket fékező, de azonos rendeltetésű fékrendszereknek — kivéve a motorkerékpár fékrendszerét — egy vezérlő berendezéssel (pedállal, emeltyűvel) működtethetőnek kell lenniük. A motorkerékpárt fel kell szerelni két, egymástól független vezérlésű üzemi fékszerkezettel, melyek közül az egyik az első, a másik hátsó kerékre hat. Az oldalkocsis motorkerékpár oldalkocsija kerekére ható fékszerkezetnek — ha van ilyen — a hátsó kerék üzemi fékszerkezetével együtt kell működnie. A motoros tricikli üzemi fékrendszere állhat két független vezérlésű fékszerkezetből, melyek közül az egyik az első, a másik a hátsó kerékre (kerekekre) hat. A mezőgazdasági vontató és a lassú jármű oldalanként önállóan működtethető fékszerkezeteinek egyetlen vezérlő berendezéssel együttesen is működtethetőknek kell lenniök.
(12) A fékrendszerek úgy is kialakíthatók, hogy a fék működtetéséhez a vezető erején kívül más erőt is igénybevegyenek (erőrásegítésű fékrendszer), vagy csak külső erővel működjenek (külső erővel működtetett fékrendszer). A külső erővel működtetett üzemi féket, amennyiben a külső erő hiányában a biztonsági fékre előírt hatásosságot nem képes teljesíteni, az esetleges nyomásmérőn kívül optikai vagy akusztikai figyelmeztető berendezéssel is el kell látni, mely a tárolt erő csökkenését jelzi.
(13) A rugós féket olyan figyelmeztető berendezéssel kell ellátni, amely jelzi, ha a munkaberendezésben a nyomás a rugó oldási nyomása alá csökken. A figyelmeztető berendezésekre vonatkozó rendelkezéseket csak az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett járműtípusokra kell alkalmazni.
(14) A külső erővel működtetett fék késedelmi ideje — a fékezés kezdetétől a teljes fékhatás 75%-ának kialakulásáig eltelt idő — a vezérlő berendezés egyenletes sebességű 0,2 másodperc alatt végrehajtott működtetése mellett legfeljebb 0,6 másodperc lehet.
(15) A gépjármű sűrített levegővel működő fékrendszerei esetében a pótkocsit fékező rendszernek két- vagy többvezetékesnek kell lenni. E rendelkezést csak az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett járműtípusokra kell alkalmazni.
(16) A vonó jármű üzemi és biztonsági fékrendszerének — ha a járművel átmenőfékes pótkocsi vontatása engedélyezett — a fékcsatlakozó berendezések összekapcsolása és az esetleges hozzájuk tartozó elzárócsapok működtetése által — minden egyéb beavatkozás nélkül — biztosítani kell, hogy
a) a pótkocsi üzemi fékje működőképes állapotban kerüljön,
b) az üzemi fékrendszer meghibásodása esetén az üzemi fék vezérlésével a pótkocsi fékje legalább részlegesen működtethető és a fékhatás finoman változtatható legyen,
c) a biztonsági fékrendszer működtetésével a pótkocsi fékhatása finoman változtatható legyen,
d) a sűrített levegővel működő fékrendszerek esetén a sűrített levegőt szállító vezetékek (vagy más ilyen jellegű összeköttetések) bármelyikének megszakadása vagy szivárgása esetén:
— a vonó jármű biztonsági fékezésre előírt hatásossággal lefékezhető legyen,
— a pótkocsi fékje részlegesen vagy teljesen működtethető legyen akár az üzemi, akár a biztonsági, akár egy külön fékrendszer vezérlésével, kivéve ha a hiba automatikus befékeződést okoz a pótkocsin.
(17) Külső erővel működő fékrendszerek esetén a külső erővel működő, de nem a fékrendszerekhez tartozó berendezések energiaellátását oly módon kell megoldani, hogy ezek működése még az erőforrás sérülése esetén se idézhesse elő a fékrendszereket tápláló erőtartalékoknak a (12) bekezdés szerinti figyelmeztető berendezés által jelzett szint alá süllyedését.
(18) Az olyan gépjármű, mezőgazdasági vontató és lassú jármű rögzítő fékrendszerének, amellyel pótkocsi vontatását engedélyezték, alkalmasnak kell lennie arra, hogy a 8. számú mellékletben meghatározott mértékű lejtőn vagy emelkedőn a teljes járműszerelvényt rögzítse.
(19) A jármű a (3) bekezdésben említett fékeken kívül más fékkel (pl. visszatartó fék, oktatói pótfék) is felszerelhető, ha az a jármű közlekedésbiztonsági tulajdonságait nem rontja.
(20) A lánctalpas jármű fékrendszerére a lassú járművekre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal a eltéréssel, hogy a fékeknek nem kell a kerekekre hatniok, és nem alkalmazhatók a 29. § (2) bekezdésében, valamint e § (10) c) és d) pontjaiban, továbbá a (11) bekezdésben foglalt rendelkezések.
(21) A sűrített levegővel működő fékrendszerben lévő fékerőszabályozó — ha van ilyen — beállításának ellenőrzésére vizsgálócsatlakozókat kell beépíteni. E rendelkezést csak az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett járműtípusokra kell alkalmazni.
Pótkocsi fékezésére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
31. § (1)135 A pótkocsi fékrendszereinek meg kell felelniük a gyártó által kiadott és az adott típusra jellemző kerékfékerő határértékeknek. Amennyiben ilyen határértékek nem kerültek meghatározásra, a fékrendszerek hatásosságát lefékezettség számítással kell ellenőrizni az ER. 11. számú melléklete alapján.
(2)136 A ráfutófékes pótkocsik kivételével a pótkocsik fékrendszereire is alkalmazni kell a 29. § (2), (3) és (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.
(3) Ha a fékrendszerek helyes működése a járművezető részéről — a vezérlőszervek működtetésén és a pótkocsi fékcsalatkozó vezetékeinek az összekapcsolásán kívül — egyéb tevékenységet is igényel (pl. fékerőhatároló kézi állítása) a pótkocsi homlokfalán, a kapcsolófejek közelében, jól látható helyen az e kötelezettségekre utaló magyar nyelvű figyelmeztető feliratot kell elhelyezni.
(4)137 Az ABS vagy EBS rendszerrel felszerelt pótkocsinak a fékrendszer elektromos csatlakozóján keresztül
a) biztosítania kell a fékrendszer áramellátását,
b) továbbítania kell a fékrendszer hibajelzéseit a vontató jármű felé, valamint
c) ha EBS rendszerrel felszerelt, a vontatótól érkező vezérlő jelekkel összhangban kell működnie.
Pótkocsi fékezésére vonatkozó további műszaki feltételek
32. § (1)138 A pótkocsi fékberendezéseinek ki kell elégíteniük a 10. számú mellékletben meghatározott fékezési követelményeket. A pótkocsinak fékezés szempontjából jóváhagyási jellel ellátottnak kell lennie.
(2) A pótkocsit üzemi és rögzítő fékrendszerrel kell ellátni. Az egytengelyes, vagy a legfeljebb 1,00 méter tengelytávolságú, nem kormányzott kerekű kéttengelyes könnyű pótkocsit — a félpótkocsi kivételével — nem kell üzemi és rögzítő fékrendszerrel ellátni.
(3) A pótkocsi fékrendszereinek olyan fékezett felületekre kell hatniuk, amelyek megfelelő szilárdságú alkatrészekkel állandóan a kerekekhez csatlakoznak. Az üzemi fékrendszernek — kivéve a ráfutóféket, valamint a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű pótkocsijának üzemi fékrendszerét — a pótkocsi valamennyi kerekét fékeznie kell.
(4) A pótkocsi üzemi fékrendszerének átmenő vagy részben átmenő rendszerűnek kell lennie (ezeknél a vezető egy művelettel működteti a vontató jármű és a pótkocsi fékjét). Ha a pótkocsi — kivéve a félpótkocsit — megengedett legnagyobb össztömege 3,5 tonnánál kisebb az üzemi fékrendszer ráfutó fék is lehet.
(4a)139 A (4) bekezdéstől eltérően ráfutó fékrendszerrel látható el a mezőgazdasági vontató pótkocsi és a vontatott munkagép kategóriájú, 8000 kg-ot nem meghaladó legnagyobb tömegű jármű, ha
a) a tervezési sebessége a 30 km/h-t nem haladja meg és a fékek nem minden keréken hatnak, vagy
b) a tervezési sebessége a 40 km/h-t nem haladja meg és a fékek minden keréken hatnak.
(4b)140 A ráfutó fékkel ellátott mezőgazdasági vontató pótkocsi hátuljára időálló (150 mm átmérőjű) táblát kell szerelni, amely a legnagyobb tervezési sebességet jelzi, melynek értéke 30 vagy 40 km/h lehet.
(5) A pótkocsit — kivéve a 23. § (3) bekezdésében említett esetet — a menet közbeni szétkapcsolódáskor automatikusan működésbelépő, részleges, vagy teljes fékhatást létrehozó fékkel kell ellátni. Az önműködő befékeződés csak a pótkocsi leszakadásakor, másodlagos kapcsolószerkezet esetén pedig csak annak leszakadása után léphet működésbe.
(6)141 A pótkocsi rögzítő fékrendszerét úgy kell kialakítani, hogy azt a talajon álló személy működtethesse. A 30. § (7) bekezdését a pótkocsira is alkalmazni kell.
(7) Sűrített levegővel működő fékrendszerek esetén a pótkocsi levegőszállító csatlakozói — kivéve a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű pótkocsiját — csak kétvezetékes rendszerűek lehetnek. Ezt a rendelkezést csak az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett pótkocsitípusokra kell alkalmazni.
(8) A pótkocsi fékrendszereire egyebekben a 30. § rendelkezéseit kell — megfelelően — alkalmazni.
A kormányzásra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
33. § (1) A szimmetrikus építésű járműnek, illetőleg járműszerelvénynek olyan állapotban kell lennie, hogy egyenes irányú haladás esetén a tengelyenkénti bal és jobb oldali keréknyomok közötti szimmetria vonalak egybeessenek.
(2) A gépjármű és a gépjárművel vontatható pótkocsi kormányzott tengelyének (tengelyeinek) a tényleges tengelyterhelése — a jármű bármely megengedett terhelése esetén — nem lehet kevesebb
— kéttengelyes jármű esetében a jármű tényleges tömegének 25 %-ánál,
— három vagy több tengelyes jármű esetében a jármű tényleges tömegének 20 %-ánál.
E rendelkezés alkalmazása szempontjából a talajkormányzott kerekekkel ellátott tengelyt nem kell kormányzott tengelynek tekinteni.
(3) A jármű kormányberendezésének olyannak kell lennie, amely lehetővé teszi, hogy a vezető — a jármű terhelési állapotától és sebességétől függetlenül — a jármű haladási irányát könnyen, gyorsan változtathassa, illetőleg a járművet könnyen és megbízhatóan egyenes irányban tarthassa. A kormányberendezés a vezetőre fárasztó rezgéseket, illetőleg lökéseket nem továbbíthat.
(4) A kormányműnek és a futóműnek olyannak kell lennie, hogy az a jármű megfelelő menetstabilitását biztosítsa. A kormányberendezésnek menet közben érzékelhető visszaállási törekvést kell mutatnia bekormányzott helyzetből a középállás felé.
A kormányzásra vonatkozó további műszaki feltételek
34. § (1)142 A járműnek és a járműszerelvénynek olyan mértékben kell kormányozhatónak lenni, hogy 12,50 méter sugarú körön belül meg tudjon fordulni. Ha a jármű (járműszerelvény) legkülső pontja ilyen sugarú kört ír le, a jármű (járműszerelvény) egy pontja sem lehet az azonos középpontú 5,30 méter sugarú körön belül. Ha a jármű (járműszerelvény) a 12,50 méter sugarú körön fordulásnak megfelelően bekormányzott állapotban elindul, akkor a jármű (járműszerelvény) egy pontja sem térhet ki az elindulásakor a külső oldala által meghatározott függőleges síktól a kanyarodással ellentétes irányban 0,80 méternél – csuklós jármű esetében 1,20 méternél – nagyobb távolságra. Ha a jármű (járműszerelvény) egyenes irányból fordul rá a 12,50 méter sugarú körre, a korábbi egyenes irányától nem térhet ki 0,60 méternél nagyobb mértékben. E rendelkezéseket az M2, M3 és N kategóriájú járművek kormányzási tulajdonságaira 1230/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott eltéréssel kell alkalmazni.
(2) A kormánykeréken a kormányzáshoz szükséges kerületi erő nem haladhatja meg a 150 N értéket. A kormányberendezés működtetéséhez szükséges erő mérési módszerét szabvány határozza meg.
(3)143 A kormányberendezés úgy is kialakítható, hogy működtetéséhez a vezető erején kívül más erőt is igénybe vesznek (erőrásegítésű kormányberendezés vagy szervokormány), vagy csak külső erővel működik (külső erővel működtetett kormányberendezés vagy hidraulikus gépkormány). Az ilyen kormányberendezésnek a jármű álló helyzetében is üzemszerűen működtethetőnek kell lennie. A csak külső erővel működő kormányberendezés alkalmazását – ha a (4) bekezdés előírásai nem teljesülnek – a közlekedési hatóság engedélyezi.
(4) A kormányberendezés kialakításának olyannak kell lennie, hogy üzemzavara esetén — a kormányzott kerekek és a kormányzás vezérlése erővátvitele mechanikus alkatrészeinek meghibásodását kivéve — a jármű kormányozható maradjon. Ez esetben a kormánykeréken a kormányozáshoz szükséges kerületi erő nem haladhatja meg a 400 N értéket. E bekezdés alkalmazásakor azt kell feltételezni, hogy a kormányberendezésnek egyidejűleg csak egy hibája van.
(5)144 Minden pótkocsinak olyannak kell lennie, hogy a pótkocsinak a vonószerkezet útján való megbízható kormányzása — a vezető külön beavatkozása nélkül — lehetséges legyen. Vontatóval, mezőgazdasági vontatóval vagy lassú járművel vontatható pótkocsi esetében e rendelkezés alól a közlekedési hatóság felmentést adhat; ilyen esetben azonban a pótkocsinak az azon helyet foglaló személy által kormányozhatónak kell lennie.
Kerékfelfüggesztésre vonatkozó további műszaki feltételek
35. § (1) A gépkocsi és pótkocsija kialakításának és kerékfelfüggesztésének olyannak kell lennie, hogy a jármű megfelelő menetstabilitását biztosítsa.
(2)145 A gépjármű, valamint az általa votatható pótkocsi kerekeinek rugózott felfüggesztésűeknek kell lennie. E rendelkezés alól a különleges rendeltetésű járművekre a közlekedési hatóság felmentést adhat.
Kerekekre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
36. § (1)146 A gépjárműnek, a mezőgazdasági vontatónak és a lassú járműnek, valamint ezek pótkocsijának a kerekeit fúvott gumiabroncsokkal – vagy azzal a jármű menettulajdonsága szempontából legalább egyenértékű berendezéssel – kell felszerelni. Mezőgazdasági vontató, lassú jármű és ezek pótkocsija vonatkozásában e rendelkezéstől a közlekedési hatóság eltérérést engedélyezhet.
(2)147 A járműre felszerelt gumiabroncs méretének, terhelhetőségének és sebességhatárának meg kell felelnie a jármű vonatkozó adatainak.
Téli mintázatú gumiabroncsot szabad felszerelni a járműre abban az esetben is, ha annak sebességhatára alacsonyabb a jármű legnagyobb sebességénél. Ebben az esetben a jármű vezetőfülkéjében a gumiabroncs megengedett sebességére utaló feliratot kell elhelyezni.
(3)148 A gumiabroncsokban az előírt nyomást kell tartani.
(4)149 Az (1) bekezdésben említett járműveken csak olyan gumiabroncsot szabad használni, amelyen a futófelület mintázatának magassága a teljes felületen eléri:
a) az M1, N1, O1 és O2 kategóriájú járműveken a gumiabroncs átmérőjétől függetlenül az 1,6 mm-t; továbbá
b) az egyéb járműveken
ba) a 0,75 métert meg nem haladó átmérőjű gumiabroncsok esetében az 1,6 mm-t,
bb) a 0,75 méternél nagyobb átmérőjű gumiabroncs esetében a 3 mm-t Nem szabad olyan gumiabroncsot használni, amelyen a bordázat közötti hornyokat utólagos beavatkozással mélyítették, kivéve, ha a gumiabroncsgyártó az utánvágást engedélyezi, ezt a gumiabroncson feltüntette, és az utánvágást a vonatkozó előírások megtartásával végezték. Nem szabad szögbetétes gumiabroncsot használni.150
(5) Gépjárművön, mezőgazdasági vontatón, lassú járművön és pótkocsin az azonos tengelyen lévő kerekekre csak olyan gumiabroncsok szerelhetők, amelyeknek mérete, szerkezete, teherbírása, mintázati jellege (nyári, téli, illetőleg országúti, terep) azonos.
(6) A személygépkocsin a gumiabroncsoknak valamennyi tengelyen azonos szerkezetűeknek (egységesen vagy diagonál, vagy radiál) kell lenniük. Textilöves és acélöves radiál abroncsok vegyes használata esetén — függetlenül attól, hogy a jármű melyik tengelye a hajtott — az első tengely kerekeire kell szerelni a textilöves radiál abroncsokat.
(7) A személygépkocsi kivételével a többi gépjármű, a mezőgazdasági vontató, a lassú jármű és a pótkocsi kerekeire tengelyként eltérő szerkezetű gumiabroncsok is szerelhetők. Ebben az esetben — függetlenül attól, hogy a jármű melyik tengelye hajtott — a radiál gumiabroncsokat kell a hátsó tengelyre (tengelyekre) szerelni.
(8) A fém kapaszkodókörmökkel, illetőleg vezetőélekkel ellátott kerekű mezőgazdasági vontató és lassú jármű e berendezéseinek olyanoknak kell lenniük, hogy ezeket le lehessen szerelni, vagy olyan védőabronccsal lehessen ellátni, amely meggátolja, hogy a kapaszkodókörmök, illetőleg vezetőélek az útburkolathoz érhessenek.
Kerekekre vonatkozó további műszaki feltételek
36/A. §151 Gépkocsira és pótkocsijára csak jóváhagyási jellel ellátott gumiabroncsot szabad felszerelni.
A világító és fényjelző berendezések alkalmazására és működésére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
37. § (1)152 A járművön csak olyan fajta, olyan színű, oly módon elhelyezett és annyi világító-, illetőleg fényjelző berendezést szabad alkalmazni, amilyent és amennyit a rendelet előír, vagy megenged. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az olyan világítóberendezésekre, amelyeknek a fénye a jármű üzemszerű használata során kívülről sem közvetlenül, sem közvetve nem látható (pl. csomagtér-megvilágító lámpa, szerelőlámpa), továbbá azokra a világító-, illetőleg fényjelző berendezésekre, amelyeket a világító- és fényjelző berendezések elhelyezése tekintetében jóváhagyási jellel153 ellátott járműveken gyárilag helyeztek el.
(2) Az azonos feladatot ellátó és azonos irányba mutató páros számú világító és fényjelző berendezések elhelyezésének és alakjának — az aszimmetrikus járműveket kivéve — a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjára szimmetrikusnak, az általuk kibocsátott fény színének és fényerejének pedig azonosnak kell lenniük és a berendezéseknek — ha a rendelet másként nem rendelkezik — egyszerre kell működniük.
(3)154 A gépkocsira felszerelt három féklámpának egyszerre kell működnie és közülük kettő darab féklámpának ki kell elégítenie a (2) bekezdésben meghatározott feltételeket. A harmadik féklámpa (a továbbiakban: középső féklámpa) színére és működésére vonatkozóan a (2) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
(4) A világító és a fényjelző berendezésekben csak a berendezés típusára előírt műszaki jellemzőkkel rendelkező izzólámpát szabad használni.
(5) Előre piros, hátra fehér fényt — a hátrameneti lámpa, a munkahelymegvilágító lámpa, taxi vészjelző lámpája, továbbá a jármű belső világítására szolgáló lámpa kivételével — világító és fényjelző berendezés nem bocsáthat ki és nem verhet vissza.
(6)155 Villogó fényt a világító, illetőleg fényjelző berendezés – az irányjelző, a megkülönböztető lámpa, a figyelmeztető lámpa, a taxi vészjelző lámpája, továbbá a visszajelző lámpák kivételével – nem bocsáthat ki. A villogó fényű lámpa villogásának egyenletesnek, jól érzékelhetőnek, a villogások számának percenként 90±30-nak kell lennie. Az első felvillanásnak a bekapcsolást követően legfeljebb 1 másodpercen belül kell bekövetkeznie.
(7) Az olyan vontatott munkagépet, amely nem elégíti ki a pótkocsik világító és fényjelző berendezéseire vonatkozó rendelkezéseket, a közúti forgalomban való részvétel idejére kitűzhető fényjelző berendezésekkel kell felszerelni. Az így elhelyezett fényjelző berendezések rögzítőszerkezetének biztosítania kell a rendelet világító és fényjelző berendezések elhelyezésére vonatkozó előírásainak a teljesülését.
(8)156 A gépkocsi hátsó világító és fényjelző berendezéseit meg kell ismételni kitűzhető világító és fényjelző berendezés alkalmazásával, ha a gépkocsi hátsó részén hátra túlnyúlóan – a közúti közlekedés szabályairól szóló rendeletben megengedett módon – szállított rakomány akadályozza a gyárilag felszerelt berendezések észlelését. A kitűzhető világító és fényjelző berendezéseknek és azok elhelyezésének meg kell felelniük az e rendeletben meghatározott követelményeknek.
A világító és fényjelző berendezések alkalmazására és működésére vonatkozó további műszaki feltételek
38. § (1) A páros számú tompított és távolsági fényszórókat fajtánként és oldalanként külön, a helyzetjelző lámpákat oldalanként vagy átlósan külön kell zárlat elleni védelemmel ellátni. Ezt az előírást az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett járműtípusokra kell alkalmazni.
(2) A világító és fényjelző berendezések által kibocsátott, illetőleg visszavert fények színkoordinátáit az 1980. évi 3. törvényerejű rendeletben meghirdetett —, az 1968. évi november hó 8. napján Bécsben aláírásra megnyitott — Közúti Közlekedési Egyezmény határozza meg.
(3) A járművek jóváhagyásra kötelezett aszimmetrikus tompított fényszóróiban és távolsági fényszóróiban csak jóváhagyási jellel ellátott izzólámpát szabad alkalmazni.
A világító és fényjelző berendezések kialakítására és elhelyezésére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
39. § (1) A világító és fényjelző berendezések optikai tengelyét — kivéve a tompított fényszóróét, a ködfényszóróét, a hátrameneti lámpáét és a jármű oldalán elhelyezett fényjelző berendezésekét — úgy kell beállítani, hogy az megközelítőleg vízszintes, és a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjával párhuzamos legyen. A vízszintestől, illetőleg a párhuzamostól megengedett legnagyobb szögeltérés 3°.
(2) A világító és fényjelző berendezéseknek, valamint ezek alkatrészeinek a járművön oly módon kell rögzítettnek lenniük, hogy a jármű rezgései, lengései következtében optikai tengelyüket a járműhöz képest ne változtathassák meg.
A világító és fényjelző berendezések kialakítására és elhelyezésére vonatkozó további műszaki feltételek
40. § (1) A gépjármű, a mezőgazdasági vontató, a lassú jármű, a pótkocsi, valamint a segédmotoros kerékpár világító és fényjelző berendezéseinek megkövetelt legkisebb láthatósági szögeit a 11. számú melléklet tartalmazza. A megkövetelt legkisebb láthatósági szögek szárain átmenő síkokkal határolt tér bármely pontjából szemlélve, a megfigyelő és a lámpa külső átvilágított felületének a megfigyelés irányába eső vetülete között a járműtől származó takarás nem lehet.
(2) A világító, illetőleg fényjelző berendezések átvilágított felülete kialakítható több optikai egységből is. Az optikai egységeket úgy kell egymás mellé elhelyezni, hogy átvilágított felületeik az azokat körülzáró legkisebb derékszögű négyszög területének legalább 60%-át tegyék ki. Az ilyen— azonos feladatokat ellátó és azonos színű fényt kibocsátó — optikai egységekből álló berendezés egy világító, illetőleg fényjelző berendezésnek minősül. A távolsági fényszóróra, a tompított fényszóróra és a ködfényszóróra e rendelkezések nem alkalmazhatók.
(3) A sáv alakú átvilágított felülető világító, illetőleg fényjelző berendezés két berendezésnek minősül, ha
— a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjára szimmetrikusan helyezkedik el,
— a jármű mindkét oldalán annak legszélső pontját legalább 0,40 méterre megközelíti,
— a sáv hosszúsága legalább 0,80 méter, és
— benne legalább két — egymástól lehető legtávolabb elhelyezett — fényforrás van.
(4) Különböző célt szolgáló világító és fényjelző berendezések, ha a rendelet eltérően nem rendelkezik
a) egyesíthetők (úgy, hogy átvilágított felületük azonos legyen), vagy
b) egy lámpatestbe csoportosíthatók (úgy, hogy átvilágított felületük ne legyen azonos)
feltéve, hogy ezáltal egymás működését nem befolyásolják, észlelhetőségük nem romlik és a berendezések mindegyike külön-külön megfelel a reá vonatkozó rendelkezéseknek.
Távolsági fényszóróra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
41. § (1) Távolsági fényszóróval minden gépjárművet fel kell szerelni. A járműre felszerelendő távolsági fényszórók száma:
a) a gépkocsi esetében
2 vagy 4 db,
b) oldalkocsi nélküli, illetőleg oldalkocsis motorkerékpár esetében
1 db,
c) motoros tricikli esetében
2 vagy 4 db,
— ha 1,30 méternél nem szélesebb elegendő
1 db.
(2) A motoros triciklire a távolsági fényszórót legkésőbb 1992. évi július hó 31. napjáig kell felszerelni.
(3) Távolsági fényszóróval fel szabad szerelni a mezőgazdasági vontatót és a lassú járművet is. A járműre felszerelhető távolsági fényszórók száma:
a) mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében
2 db,
b) 1,30 méternél nem szélesebb lassú jármű esetében elegendő
1 db.
(4) A távolsági fényszórónak az út felületét a jármű előtt sötétben, tiszta időben legalább 100 méter távolságon meg kell világítania úgy, hogy e távolságban a megvilágítás a távolsági fényszóró középpontjának magasságában 1 luxnál kevesebb nem lehet. A távolsági fényszóró csak színtelen (fehér) vagy kadmiumsárga fényt bocsáthat ki.
Távolsági fényszóróra vonatkozó további műszaki feltételek
42. § (1) Járműre csak jóváhagyási jellel ellátott távolsági fényszórót szabad felszerelni.
(2) A motorkerékpáron — kivéve a motoros triciklit — a távolsági fényszórót úgy kell elhelyezni, hogy az átvilágított felületének széle 100 milliméternél ne legyen távolabb a tompított fényszóró átvilágított felületének szélétől. Egyéb járművön pedig a távolsági fényszóró átvilágított felületének külső széle nem lehet kijjebb, mint a tompított fényszóró átvilágított felületének a külső széle.
(3) Ha a járművön olyan, munka végzésére szolgáló berendezés van, amelynek működését a szabályosan felszerelt távolsági fényszóró akadályozná, vagy amely a szabályosan felszerelt távolsági fényszóró fényét takarná, alkalmazhatók olyan távolsági fényszórók, amelyek nincsenek a járműre felszerelve, hanem — a közúti közlekedésben való részvétel idejére — kitűzhetők. A kitűzhető távolsági fényszóró rögzítőszerkezetének — külön beállítás nélkül — biztosítania kell a fényszóróra a rendeletben meghatározott megvilágítási (beállítási) előírások teljesülését.
(4) A távolsági fényszóró elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy a fényszóró csak a helyzetjelző lámpákkal együtt, illetőleg akkor legyen bekapcsolható, ha a helyzetjelző lámpákat már bekapcsolták.
(5) A távolsági fényszóróhoz alkalmazható olyan elektromos kapcsolás is, amellyel a távolsági fényszóró minden más világító és fényjelző berendezéstől függetlenül — a kapcsoló működtetésének az időtartamára — bekapcsolható; e kapcsoló elengedésekor a távolsági fényszórónak ki kell aludnia.
(6) A távolsági fényszóró — a motorkerékpár távolsági fényszóróját kivéve — a kormányzott kerékkel együtt nem fordulhat el. Ez a rendelkezés azonban nem zárja ki, hogy a 4 db távolsági fényszóróval ellátott gépkocsi távolsági fényszóróiból 2 db a kormányzott kerékkel együtt elforduljon.
Tompított fényszóróra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
43. § (1) Tompított fényszóróval minden gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és — a 118. §-ban említett kerti traktor kivételével — minden lassú járművet fel kell szerelni.
A járműre felszerelendő tompított fényszórók száma:
a) gépkocsi, mezőgazdasági vontató, motoros tricikli és lassú jármű esetében
2 db,
b) oldalkocsi nélküli, illetőleg oldalkocsis motorkerékpár esetében
1 db,
c) 1,30 méternél nem szélesebb motoros tricikli és lassú jármű esetében elegendő
1 db.
(2)157 A tompított fényszórónak aszimmetrikus kivitelűnek kell lennie, a motorkerékpár tompított fényszórója azonban szimmetrikus kivitelű is lehet.
(3) A tompított fényszórónak — anélkül, hogy a szembejövő jármű vezetőjét vakítaná — az út felületét a jármű előtt sötétben, tiszta időben legalább 40 méter — mezőgazdasági vontató és lassú jármű előtt legalább 30 méter távolságon meg kell világítania. A megvilágítás a tompított fényszóró középpontján átmenő vízszintes síkban és e felett a járműtől 25 méter távolságban
a) aszimmetrikus tompított fényszóró esetében
0,7 luxnál,
b) szimmetrikus tompított fényszóró esetében
1 luxnál
több nem lehet. A tompított fényszóró csak színtelen (fehér) vagy kadmiumsárga fényt bocsáthat ki.
Tompított fényszóróra vonatkozó további műszaki feltételek
44. § (1)158 A járműre csak jóváhagyási jellel ellátott tompított fényszórót szabad felszerelni. A jármű egyedi forgalomba helyezésének engedélyezése során – a tompított fényszóró által biztosított megvilágítási kép vizsgálata alapján – e rendelkezés alól a közlekedési hatóság felmentést adhat.
(2) A tompított fényszórót az oldalkocsi nélküli motorkerékpáron és az oldalkocsis motorkerékpáron a motorkerékpár hosszirányú függőleges felezősíkjában gépkocsin és motoros triciklin úgy kell elhelyezni, hogy a tompított fényszóró átvilágított felületének a külső széle a jármű legszélső pontjától 0,40 méternél távolabb, a két tompított fényszóró átvilágított felületének a belső szélei egymáshoz 0,60 méternél közelebb nem lehetnek. Az olyan motoros triciklin és lassú járművön, amelyen egy tompított fényszóró van felszerelve, a tompított fényszóró átvilágított felületének a bal széle a jármű bal oldali legszélső pontjától 0,40 méternél távolabb nem lehet.
(3) A tompított fényszóró átvilágított felületének az alsó széle az úttest szintjéhez 0,50 méternél közelebb, az átvilágított felület felső széle az úttest szintjétől 1,20 méternél távolabb nem lehet. Mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében — ha a jármű szerkezeti kialakítása ezt szükségessé teszi — a tompított fényszóró átvilágított felületének a felső széle az úttest szintjétől legfeljebb 1,50 méter távolságra lehet.
(4) A 42. § (3) bekezdésének a rendelkezése értelemszerűen irányadó a tompított fényszóróra is.
(5) A tompított fényszóró elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy e fényszóró csak a helyzetjelző lámpákkal együtt, illetőleg akkor legyen bekapcsolható, ha a helyzetjelző lámpákat már bekapcsolták. A távolsági fényszóróról a tompított fényszóróra való átkapcsoláskor — a rendelet 42. § (5) bekezdésében említett esetet kivéve — a távolsági fényszórók nem világíthatnak.
(6) A tompított fényszóró — a moterkerékpár tompított fényszóróját kivéve — a kormányzott kerékkel együtt nem fordulhat el.
(7) Ha a személygépkocsi terhelési állapotának megváltoztatásakor a tompított fényszóró rendeletben előírt beállítási értéke másként nem tartható, a fényszórónak szerszám használata nélkül átállíthatónak kell lennie.
Ködfényszóróra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
45. § (1) Ködfényszóróval minden gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet fel szabad szerelni.
A járműre felszerelhető ködfényszórók száma:
a) gépkocsi, mezőgazdasági vontató, lassú jármű és motoros tricikli esetén
2 db,
b) oldalkocsi nélküli, illetőleg oldalkocsis motorkerékpár esetében
1 db,
c) 1,30 méternél nem szélesebb motoros tricikli és lassú jármű esetében elegendő
1 db.
(2) A ködfényszóró által adott megvilágítás a ködfényszóró középpontján átmenő vízszintes síkban és e felett a járműtől 25 méter távolságban 1 luxnál több nem lehet. A ködfényszóró csak színtelen (fehér) vagy kadmiumsárga fényt bocsáthat ki.
Ködfényszóróra vonatkozó további műszaki feltételek
46. § (1) Járműre csak jóváhagyási jellel ellátott ködfényszórót szabad felszerelni.
(2) A ködfényszóró átvilágított felületének alsó széle az úttest szintjéhez, 0,25 méternél közelebb, az átvilágított felület felső széle a tompított fényszóró átvilágított felületének a felső szélénél magasabban, az átvilágított felület külső széle pedig gépkocsin és motoros triciklin a jármű legkülső pontjától, 0,40 méternél távolabb nem lehet. A motorkerékpár ködfényszóróját úgy kell elhelyezni, hogy optikai tengelye a motorkerékpár hosszirányú függőleges felezősíkjába essen, vagy ha így nem helyezhető el, az átvilágított felületének ehhez a síkhoz legközelebbi pontja a motorkerékpár hosszirányú függőleges felezősíkjától legfeljebb 0,25 méterre legyen. Az olyan motoros triciklin, amelyre csak egy ködfényszórót szereltek, a ködfényszóró átvilágított felületének a bal széle a jármű bal oldali legszélső pontjától 0,40 méternél távolabb nem lehet.
(3) A ködfényszóró elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy e fényszóró csak a helyzetjelző lámpákkal együtt, illetőleg akkor legyen bekapcsolható, ha a helyzetjelző lámpákat már bekapcsolták.
(4) A ködfényszóró — kivéve a motorkerékpár ködfényszóróját — a kormányzott kerékkel együtt nem fordulhat el.
Hátrameneti lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
47. § (1) Hátrameneti lámpával fel szabad szerelni a hátrameneti sebességfokozattal ellátott gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet, továbbá a pótkocsit. A járműre felszerelhető hátrameneti lámpák száma 1 vagy 2 db.
(2) A hátrameneti lámpa által adott megvilágítás 10 méter távoságban az úttest szintjétől számított 0,90 méter magasság fölött 3 luxnál több nem lehet. A hátrameneti lámpa csak színtelen (fehér) fényt bocsáthat ki.
Hátrameneti lámpára vonatkozó további műszaki feltételek
48. § (1) Járműre csak jóváhagyási jellel ellátott hátrameneti lámpát szabad felszerelni.
(2) A hátrameneti lámpa átvilágított felületének alsó széle az úttest szintjéhez 0,25 méternél közelebb, az átvilágított felület felső széle az úttest szintjétől 1,20 méternél távolabb nem lehet.
(3) A hátrameneti lámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy a lámpa csak akkor világíthasson, ha a gyújtáskapcsoló (központi kulcsos kapcsoló) és a hátrameneti sebességfokozat bekapcsolt állapotban van.
Rendszámtábla megvilágító lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
49. § (1) A hátsó redszámtáblát megvilágító lámpával fel kell szerelni — a trolibuszt kivéve — a gépjárművet, a mezőgazdasági vontatót és ezek pótkocsiját.
(2) A rendszámtáblát megvilágító lámpának a rendszámtáblát színtelen (fehér) fénnyel, teljes felületen, közelítőleg egyenletesen és olyan fényerővel kell megvilágítania, hogy az álló jármű rendszámát sötétben, tiszta időben legalább 20 méter távolságból el lehessen olvasni. A rendszámtáblát megvilágító lámpa hátrafelé fényt közvetlenül nem bocsáthat ki.
Rendszámtábla megvilágító lámpára vonatkozó további műszaki feltételek
50. § (1) A gépkocsira és pótkocsijára csak jóváhagyási jellel ellátott rendszámtábla megvilágító lámpát szabad felszerelni.
(2) A rendszámtáblát megvilágító lámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy e lámpa — külön bekapcsolás nélkül — a helyzetjelző lámpákkal együtt világítson.
Munkahely megvilágító lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
51. § Olyan lámpával, amely az álló jármű körül a területet megvilágítja (munkahely megvilágító lámpa, ideértve a keresőlámpát is) minden járművet fel szabad szerelni.
Munkahely megvilágító lámpára vonatkozó további műszaki feltételek
52. § (1) A munkahely megvilágító lámpa csak színtelen (fehér) vagy kadmiumsárga fényt bocsáthat ki.
(2) A munkahely megvilágító lámpák elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy e lámpák csak akkor legyenek bekapcsolhatók, ha a jármű helyzetjelző lámpái be vannak kapcsolva.
(3) Munkahely megvilágító lámpának kell tekinteni az autóbusznak azt a lámpáját is, amely — kizárólag az ajtók nyitvatartási ideje alatt — az utat az ajtók közelében megvilágítja.
Belső világításra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
53. § (1) A vezetőfülke, illetőleg az utastér megvilágítására szolgáló belső világítással minden zárt vezetőfülkéjű, illetőleg zárt utasterű gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet fel kell szerelni.
(2) A belső világítás csak színtelen (fehér) vagy kadmiumsárga fényt bocsáthat ki.
(3) A belső világításnak — kivéve a kizárólag helyi megvilágítást adó lámpákat — a vezetőülésből kapcsolhatónak kell lennie.
(4) Az autóbusz belső világításának az utasteret, valamint a fel- és leszállásra szolgáló lépcsőket közel egyenletesen kell megvilágítania. A belső világítás a vezetőt a járművezetésben nem zavarhatja.
Helyzetjelző lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
54. § (1) Két első és két vagy négy hátsó helyzetjelző lámpával fel kell szerelni — az oldalkocsi nélküli motorkerékpárt és a 118. §-ban említett kerti traktort kivéve — minden gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet. Az oldalkocsi nélküli motorkerékpárt egy hátsó helyzetjelző lámpával fel kell, ezen kívül egy első helyzetjelző lámpával fel szabad szerelni. Az oldalkocsi nélküli motorkerékpáron is kötelező az első helyzetjelző lámpa, ha első helyzetjelző lámpával gyártották, illetőleg hozták forgalomba.
(2) Két vagy négy hátsó helyzetjelző lámpával fel kell szerelni a pótkocsit; az oldalkocsi nélküli motorkerékpár 0,80 méternél nem szélesebb pótkocsiján egy hátsó helyzetjelző lámpa is elegendő. Ezen kívül az 1,60 méternél szélesebb pótkocsit fel kell, minden egyéb pótkocsit fel szabad szerelni két első helyzetjelző lámpával.
(3) A helyzetjelző lámpák fényének — anélkül, hogy a többi jármű vezetőjét zavarná — sötétben, tiszta időben 300 méter távolságról észlelhetőnek kell lennie. Az első helyzetjelző lámpa csak színtelen (fehér) vagy kadmiumsárga, a hátsó helyzetjelző lámpa csak piros fényt bocsáthat ki.
(4) Minden járművet fel szabad szerelni a jármű oldalán elhelyezett oldalirányban fényt kibocsátó, nem vakító, oldalsó helyzetjelző lámpával (lámpákkal). A jármű hosszának hátsó harmadában elhelyezett oldalsó helyzetjelző lámpa borostyánsárga vagy piros, az ennél előbbre elhelyezett lámpa csak borostyánsárga fényt bocsáthat ki.
(5) A 6,00 méternél hosszabb, vagy 2,00 méternél szélesebb gépkocsit, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet, valamint minden pótkocsit fel szabad szerelni hátul olyan helyzetjelző lámpával, amely előre fehér fényt bocsát ki és a vezetőt (a visszapillantó tükrön keresztül) a jármű (járműszerelvény) hátsó sarkainak a helyzetéről tájékoztatja.
(6) A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű ajtaján elhelyezhető olyan lámpa, amely az ajtó nyitott állapotában hátrafelé piros fényt ad.
Helyzetjelző lámpára vonatkozó további műszaki feltételek
55. § (1) A gépjárműre, a mezőgazdasági vontatóra, a lassú járműre és a pótkocsira csak jóváhagyási jellel ellátott helyzetjelző lámpát szabad felszerelni.
(2) A helyzetjelző lámpákat a következőképpen kell elhelyezni:
a) gépkocsin, motoros triciklin, mezőgazdasági vontatón, lassú járművön és pótkocsin úgy, hogy a lámpák átvilágított felületének a külső széle a jármű legszélső pontjától 0,40 méternél — pótkocsi első helyzetjelző lámpája esetében 0,15 méternél — távolabb, a különböző oldalon lévő helyzetjelző lámpák átvilágított felületének a belső szélei egymáshoz 0,60 méternél közelebb ne legyenek,
b) oldalkocsi nélküli motorkerékpáron a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjában, kivéve, ha az első helyzetjelző lámpa a távolsági fényszóróval egyesített,
c) oldalkocsis motorkerékpáron — a b) pontban említetteken kívül — a második első és hátsó helyzetjelző lámpát az oldalkocsi kerekének a síkjában.
(3) A helyzetjelző lámpák átvilágított felületének alsó széle az úttest szintjéhez 0,35 méternél közelebb, felső széle az úttest szintjétől
— gépjármű és pótkocsi esetében 1,5 méternél,
— mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében 1,90 méternél
távolabb nem lehet. Ha a jármű szerkezeti kialakítása szükségessé teszi, az átvilágított felület felső széle az úttest szintjétől legfeljebb 2,10 méterre lehet.
(4) A 42. § (3) bekezdésének a rendelkezése értelemszerűen irányadó a helyzetjelző lámpára is.
(5) Az 54. § (4)—(6) bekezdésében említett helyzetjelző lámpák magassági elhelyezésére e § (3) bekezdésének rendelkezései az irányadók.
(6) A helyzetjelző lámpák elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy az összes helyzetjelző lámpa — az 57. § (3) bekezdésében említett esetet kivéve — csak együttesen legyen kapcsolható. A helyzetjelző lámpák elektromos kapcsolásának — az oldalkocsi nélküli motorkerékpár lámpái kivételével — olyannak kell lenniük, hogy e lámpák a motor álló helyzetében is bekapcsolhatók legyenek.
A nappali menetjelző lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
55/A. §159 (1)160 A gépjárművet fel szabad szerelni két, menetirányban fényt kibocsátó nappali menetjelző lámpával.
(2) A nappali menetjelző lámpa csak színtelen (fehér) fényt bocsáthat ki.
A nappali menetjelző lámpára vonatkozó
további műszaki feltételek
55/B. §161 (1)162 A gépjárműre csak jóváhagyási jellel ellátott nappali menetjelző lámpát szabad felszerelni.
(2) A nappali menetjelző lámpákat a gépkocsin a következőképpen kell elhelyezni:
a) az átvilágított felület alsó széle az úttest szintjéhez 0,25 méternél közelebb és attól 1,50 méternél távolabb nem lehet;
b) az átvilágított felület külső széle a gépkocsi legszélső pontjától 0,40 méternél távolabb, a különböző oldalon lévő lámpák átvilágított felületének belső szélei egymáshoz 0,60 méternél közelebb nem lehetnek, azonban az olyan gépkocsin, amelynek a teljes szélessége nem éri el az 1,3 métert, a belső szélek közötti legkisebb távolság 0,40 méterre csökkenthető.
(3)163 A nappali menetjelző lámpák elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy a lámpa automatikusan bekapcsolódjon, ha a motorindító kapcsoló a motor indítására kész állapotában van, de – kivéve a 42. § (5) bekezdése szerinti esetet – automatikusan kapcsolódjanak ki, amikor a fényszórókat bekapcsolják.
A bekanyarodási lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek164
55/C. §165 (1) A gépkocsit fel szabad szerelni két, a bekanyarodás irányában fényt kibocsátó bekanyarodási lámpával.
(2) A bekanyarodási lámpa csak színtelen (fehér) fényt bocsáthat ki.
A bekanyarodási lámpára vonatkozó további műszaki feltételek166
55/D. §167 (1) A gépkocsira csak jóváhagyási jellel ellátott bekanyarodási lámpát szabad felszerelni.
(2) A bekanyarodási lámpa átvilágított felületének
a) alsó széle az úttest szintjéhez 0,25 méternél közelebb és attól 0,90 méternél távolabb,
b) felső széle a tompított fényszóró átvilágított felületének felső szélénél magasabban, és
c) első széle a jármű elejétől 1,00 méternél távolabb
nem lehet.
(3) A bekanyarodási lámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy csak akkor lépjen működésbe, ha a tompított vagy a távolsági fényszórókat bekapcsolták.
(4) A bekanyarodási lámpa
a) a jármű egyik oldalán akkor kapcsolódhat be, ha az irányjelző lámpa a jármű ugyanazon oldalán működik vagy az egyenes iránytól a járművet ugyanezen irányban elkormányozták,
b) a jármű mindkét oldalán – az irányjelző lámpa működésétől és a jármű elkormányzásától függetlenül – egyidejűleg bekapcsolt állapotban lehet, amíg a jármű hátrameneti lámpája működik.
(5) A bekanyarodási lámpa 40 km/óra sebesség felett nem lehet bekapcsolt állapotban.
Várakozást jelző lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
56. § (1) Várakozást jelző lámpával (lámpákkal) fel szabad szerelni a 6,00 méternél nem hosszabb, és 2,00 méternél nem szélesebb gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet.
(2) A várakozást jelző lámpa fényének — anélkül, hogy a többi jármű vezetőjét zavarná — sötétben, tiszta időben 100 méter távolságból észlelhetőnek kell lennie. A lámpa előre fehér, hátra piros — az oldal-irányjelzővel egyesített lámpa borostyánsárga — fényt bocsáthat ki.
Várakozást jelző lámpára vonatkozó további műszaki feltételek
57. § (1) A várakozást jelző lámpa elhelyezésére a helyzetjelző lámpák elhelyezésére vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.
(2) A várakozást jelző lámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy a jármű két oldalán lévő lámpák külön legyenek bekapcsolhatók.
(3) A várakozást jelző lámpa helyett a 56. § (1) bekezdésében említett járművön alkalmazható olyan elektromos kapcsolás, amely lehetővé teszi — minden más világító és jelzőberendezés működtetésétől függetlenül — a jármű bal oldali, illetőleg jobb oldali helyzetjelző lámpáinak a külön való bekapcsolását.
Hátsó helyzetjelző ködlámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
58. § (1) Az oldalkocsi nélküli motorkerékpárt és a motorkerékpár 0,80 méternél nem szélesebb pótkocsiját egy, minden más gépjárművet, mezőgazdasági vontatót, lassú járművet és pótkocsit egy vagy két hátsó helyzetjelző ködlámpával szabad felszerelni.
(2) A hátsó helyzetjelző ködlámpa — a hátsó helyzetjelző lámpa fényénél nagyobb fényerejű — piros fényt bocsáthat ki.
Hátsó helyzetjelző ködlámpára vonatkozó további műszaki feltételek
59. § (1) A járműre csak jóváhagyási jellel ellátott hátsó helyzetjelző ködlámpát szabad felszerelni.
(2) A hátsó helyzetjelző ködlámpa átvilágított felületének az alsó széle az úttest szintjéhez 0,25 méternél közelebb, az átvilágított felület felső széle az úttest szintjétől 1,00 méternél távolabb, és átvilágított felülete a féklámpa átvilágított felületéhez 0,10 méternél közelebb nem lehet. Ha a járművön csak egy hátsó helyzetjelző ködlámpát alkalmaznak, akkor azt — e bekezdés előírásainak a megtartásával — a bal oldalon kell elhelyezni. Mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében a hátsó helyzetjelző ködlámpa átvilágított felületének a felső széle az úttest szintjétől legfeljebb 1,90 méterre — ha a jármű szerkezeti kialakítása szükségessé teszi, legfeljebb 2,10 méterre — lehet.
(3) A hátsó helyzetjelző ködlámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy csak külön kapcsolóval, a helyzetjelző lámpák bekapcsolt állapotában legyen bekapcsolható.
Méretjelző lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
60. § (1) Két első és két hátsó méretjelző lámpával fel szabad szerelni minden 2.10 méternél szélesebb gépjárművet, mezőgazdasági vontatót, lassú járművet és pótkocsit. Az első méretjelző lámpák által kibocsátott fény csak fehér, a hátsó méretjelző lámpák által kibocsátott fény csak piros színű lehet.
(2) A járművön (rakfelületén) túlnyomó rakomány megjelölésére szolgáló — a járművön alkalmailag használt — lámpákra a helyzetjelző lámpákra vonatkozó rendelkezéseket kell értelemszerűen alkalmazni; e lámpáknak azonban nem kell a helyzetjelző lámpákkal együtt kapcsolhatóknak lenniük.
Méretjelző lámpára vonatkozó további műszaki feltételek
61. § (1) Járműre csak jóváhagyási jellel ellátott méretjelző lámpát szabad felszerelni.
(2) A méretjelző lámpát a járművön (vezetőfülkén, zárt felépítményen) a jármű külső széléhez lehető legközelebb és egyúttal a lehető legmagasabban kell elhelyezni.
(3) A méretjelző lámpák elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy e lámpák csak a helyzetjelző lámpákkal együtt legyenek kapcsolhatók.
Irányjelző lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
62. § (1) Irányjelző lámpákkal fel kell szerelni a gépkocsit, a mezőgazdasági vontatót, a zárt vezetőfülkéjű, valamint a pótkocsi vontatására használt lassú járművet és a — motorkerékpár pótkocsija kivételével — a pótkocsit. A járműre felszerelendő irányjelző lámpák száma:
a) a pótkocsi esetében hátul, oldalanként
1—1 db,
b) az összes többi fent említett jármű esetében elől és hátul oldalanként
1—1 db.
Nyergesvontató és olyan gépjármű esetében, amelynél az első és hátsó irányjelzők közti távolság több mint 6,00 méter, mindkét oldalon további, legalább 1—1 db oldal-irányjelzőt kell felszerelni. A pótkocsit vontató lassú járműre és a lassú jármű pótkocsijára 1992. évi július hó 31. napjáig kell az irányjelző lámpát felszerelni.
(2) Irányjelző lámpákkal fel szabad szerelni a motorkerékpárt és a nyitott vezetőfülkéjű lassú járművet. Oldal-irányjelzőt minden irányjelzővel ellátott járműre fel szabad szerelni.
(3) Az irányjelző lámpák fényének — anélkül, hogy a többi jármű vezetőjét zavarnák — nappal, ráeső napfényben legalább 50 méterről, sötétben, tiszta időben legalább 300 méterről határozottan felismerhetőnek kell lennie. E követelményeknek a hátsó irányjelző lámpa vonatkozásában a helyzetjelző lámpa és a féklámpa bekapcsolt állapotában is teljesülniük kell. Az első irányjelző lámpa fényének — a tompított fényszóró bekapcsolt állapotában — legalább 75 méterről kell határozottan felismerhetőnek lennie. Az irányjelző lámpák csak borostyánsárga fényt bocsáthatnak ki. Az azonos oldalon lévő valamennyi irányjelző lámpának azonos fázisban kell villognia. A pótkocsi irányjelző lámpáinak — külön kapcsolás nélkül — a vonó jármű megfelelő oldali irányjelző lámpáival együtt kell működniük.
Irányjelző lámpára vonatkozó további műszaki feltételek
63. § (1) Járműre csak jóváhagyási jellel ellátott irányjelző lámpát szabad felszerelni.
(2) A 4,60 méternél nem hosszabb és 1,60 méternél nem szélesebb mezőgazdasági vontató és lassú jármű első és hátsó irányjelző lámpái egyesíthetők, vagy egy lámpatestbe csoportosíthatók, ha a lámpákra vonatkozó láthatósági követelmények így is teljesülnek.
(3) Az irányjelző lámpák átvilágított felületének külső széle a jármű legkülső pontjától 0,40 méternél távolabb nem lehet. A különböző oldali irányjelző lámpák átvilágított felületének a belső szélei egymáshoz
a) oldalkocsi nélküli motorkerékpár első irányjelzői esetében 0,30 méternél,
b) oldalkocsi nélküli motorkerékpár hátsó irányjelzői esetében 0,24 méternél,
c) mezőgazdasági vontató és lassú jármű irányjelzői esetében 0,50 méternél,
d) minden egyéb jármű irányjelzői esetében 0,60 méternél
közelebb nem lehetnek; az oldalkocsi nélküli motorkerékpár első irányjelzői a fényszóró átvilágított felületének széléhez nem lehetnek 0,10 méternél közelebb.
(4) Az első és hátsó irányjelző lámpa átvilágított felületének alsó széle az úttesthez 0,35 méternél közelebb, átvilágított felületének felső széle az úttest szintjétől 1,50 méternél — mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében 1,90 méternél — távolabb nem lehet. Az oldalirányjelző lámpa átvilágított felületének alsó széle az úttesthez 0,50 méternél közelebb, átvilágított felületének felső széle az úttest szintjétől 1,50 méternél — mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében 1,90 méternél — távolabb nem lehet. Ha a jármű szerkezeti kialakítása a magassági méretek megtartását nem teszi lehetővé, az első és hátsó irányjelzők átvilágított felületének felső széle az úttesttől legfeljebb 2,10 méter, az oldalirányjelzők átvilágított felületének felső széle az úttesttől legfeljebb 2,30 méter távolságra lehet.
(5) Az oldalirányjelző lámpa (több ilyen lámpa esetében az első lámpa) átvilágított felületének első széle a jármű elejétől, 1,80 méternél távolabb nem lehet. Ha a jármű szerkezeti kialakítása e távolság megtartását nem teszi lehetővé, az oldalirányjelzők átvilágított felületének első széle a jármű elejétől 2,50 méternél távolabb nem lehet.
(6) A 42. § (3) bekezdésének a rendelkezése értelemszerűen vonatkozik az irányjelző lámpára is.
(7) Az irányjelző lámpák elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy az irányjelzők az egyéb világító és fényjelző berendezésektől függetlenül, egy kapcsolóval és a különböző oldalon lévő lámpák külön-külön, de az azonos oldalon lévők csak együtt legyenek kapcsolhatók. Megengedett az olyan másodlagos elektromos kapcsolás is, amely (a többi feltétel teljesítése mellett) lehetővé teszi, hogy az összes irányjelző lámpa — a jármű meghibásodásának a jelzésére — együtt legyen bekapcsolható. Ez esetben valamennyi irányjelző lámpának azonos fázisban kell villognia.
Féklámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
64. § (1) Féklámpával fel kell szerelni a gépjárművet, a mezőgazdasági vontatót és ezek pótkocsiját.
A felszerelendő féklámpák száma:
a) gépkocsi, mezőgazdasági vontató és ezek pótkocsija, valamint motoros tricikli esetében
2 db
b) oldalkocsi nélküli és oldalkocsis motorkerékpár, valamint a motorkerékpár 0,80 méternél nem szélesebb pótkocsija esetében
1 db
(2)168 a) Az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott féklámpákon kívül további egy darab, középső féklámpával szabad felszerelni a gépkocsit és pótkocsiját;
b) egy vagy két féklámpával szabad felszerelni a lassú járművet és pótkocsiját.
(3)169 A féklámpa fényének — anélkül, hogy a többi jármű vezetőjét zavarná — nappal, ráeső napfényben legalább 300 méterről — egyéb fényjelző berendezés bekapcsolt állapotában is — határozottan felismerhetőnek kell lennie. A féklámpa fényerejének jól érzékelhetően nagyobbnak kell lennie a hátsó helyzetjelző lámpa fényerejénél. A féklámpa csak piros fényt bocsáthat ki. A gépkocsi belső terében felszerelt középső féklámpát úgy kell kialakítani és elhelyezni, hogy annak fénye a vezetőt — közvetlenül vagy visszaverődés által — ne zavarja.
Féklámpára vonatkozó további műszaki feltételek
65. § (1) Járműre csak jóváhagyási jellel ellátott féklámpát szabad felszerelni.
(2) A féklámpát hátul, az oldalkocsi nélküli és az oldalkocsis motorkerékpáron, valamint a motorkerékpár 0,80 méternél szélesebb pótkocsiján a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjában, a többi járművön pedig úgy kell elhelyezni, hogy a két féklámpa átvilágított felületének belső szélei egymáshoz 0,60 méternél — mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetén 0,50 méternél — közelebb ne legyenek. Ha a jármű 1,40 méternél nem szélesebb, a két féklámpa átvilágított felülete közti távolság 0,40 méterig csökkenthető. Ha a lassú járművet egy féklámpával szerelik fel, azt a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjában, vagy attól balra kell elhelyezni.
(3) A féklámpa átvilágított felületének az alsó széle az úttest szintjéhez 0,35 méternél közelebb, az átvilágított felület felső széle az úttest szintjétől
a) motorkerékpár és pótkocsija esetében 1,20 méternél,
b) gépkocsi és pótkocsi esetében 1,50 méternél,
c) mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében 1,90 méternél,
d) olyan jármű esetében, amelynél a jármű szerkezeti kialakítása a fenti magassági elhelyezést nem teszi lehetővé 2,10 méternél
távolabb nem lehet.
(4) A féklámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy a féklámpa legkésőbb akkor kapcsolódjék be, ha az üzemi fékrendszer a járművet 0,5 m/s2 lassulást eredményező hatásossággal fékezi és mindaddig világítson, amíg a fékrendszer legalább ilyen fékhatással működik.
(5) A 42. § (3) bekezdésének a rendelkezése értelemszerűen irányadó a féklámpára is.
(6)170 A középső féklámpát a gépkocsi hosszirányú függőleges felezősíkjában, a jármű belső terében vagy azon kívül úgy kell elhelyezni, hogy átvilágított felületének alsó széle a 64. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott féklámpa átvilágított felületének felső szélénél magasabban legyen, és
a) a gépkocsi belső terében történő elhelyezés esetén a hátsó ablak alsó vagy felső szélénél,
b) egyéb elhelyezés esetén:
ba) a hátsó ablak alsó széle alatt legfeljebb 0,15 méterrel, vagy
bb) az úttest felszínétől legalább 0,85 méter magasságban
legyen.
Megkülönböztető lámpára és figyelmeztető lámpára vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
66. § (1)171 A megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelésének és használatának szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a megkülönböztető fény- és hangjelző berendezés használatára jogosult gépjárművet megkülönböztető lámpával szabad felszerelni. A gépjárműre annyi megkülönböztető lámpát kell felszerelni, hogy a (3) bekezdésben meghatározott követelmények teljesüljenek.
(2)172 A megkülönböztető lámpa fényének nappal, a ráeső napfényben legalább 150 méterről, sötétben, tiszta időben pedig – a jármű távolsági fényszórójának bekapcsolt állapotában is – legalább 300 méterről határozottan felismerhetőnek kell lennie. A megkülönböztető lámpa kék, vagy kizárólag egyidejűleg bekapcsolható kék és piros villogó fényt bocsáthat ki.
(3) A megkülönböztető lámpát a járművön a lehető legmagasabban és úgy kell elhelyezni, hogy annak fénye minden irányban látható legyen.
(4) A megkülönböztető fény- és hangjelzés használatára jogosult jármű elején 1 vagy 2 db kiegészítő megkülönböztető lámpát is el lehet helyezni. Ezek átvilágított felületének felső széle 1,50 méternél magasabban nem lehet.
(5)173 A megkülönböztető lámpa elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy e lámpa a vezetőülésből minden más világító és fényjelző berendezéstől függetlenül – és a járművön lévő összes megkülönböztető lámpa csak együtt – legyen bekapcsolható. A megkülönböztető és a figyelmeztető jelzés használatára egyaránt jogosult gépjárművön a figyelmeztető lámpa csak hátrafelé sugározhat ki borostyánsárga fényt és az elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy a megkülönböztető lámpa és a figyelmeztető lámpa együttesen ne legyen bekapcsolható.
(6)174 A megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelésének és használatának szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a figyelmeztető jelzést adó berendezés használatára jogosult járművet figyelmeztető lámpával szabad felszerelni.
(7)175 A figyelmeztető lámpára a megkülönböztető lámpára vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni – figyelemmel az (5) bekezdésben meghatározottakra is – azzal az eltéréssel, hogy a figyelmeztető lámpa csak borostyánsárga fényt bocsáthat ki.
Tájékoztató lámpákra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
67. § (1)176 A taxit fel szabad szerelni az igénybevételi lehetőségének jelzésére szolgáló fényjelző berendezéssel (taxi szabadjelző). Ez a fényjelző berendezés előre színtelen (fehér) vagy borostyánsárga, illetőleg a kettő közötti színkoordinátájú; hátra borostyánsárga, illetőleg kadmium és borostyánsárga közötti színkoordinátájú fényt bocsáthat ki. A taxi szabadjelző készülék fényjelzése a ,,TAXI'' feliratot kell mutassa; megengedett továbbá a taxi szabadjelzőjén az üzemeltetőre, valamint a rendelési telefonszámra, hívószámra utaló jelzés alkalmazása is.
(2) A taxit fel szabad szerelni olyan villogó fényt kibocsátó vészjelző lámpával, amellyel a taxi vezetője segítséget kérhet. Ezt a lámpát az (1) bekezdésben említett lámpával kell egybeépíteni.
(3)177 A menetrendszerű forgalmat lebonyolító autóbuszt fel kell szerelni olyan fényjelző berendezéssel, amely megvilágított, átvilágított vagy fénykibocsátó diódák (LED) által képezett szám- vagy betűjelzéssel a viszonylatot és az útirányt jelzi. Ez a jelzőberendezés megvilágított felirattal csak előre, hátra és jobb oldalra bocsáthat ki fényt, amely csak színtelen (fehér) lehet. A fénykibocsátó dióda (LED) előre, hátra és jobb oldalra bocsáthat ki fényt, amely zöld színű vagy fehér és borostyánsárga közötti színkoordinátájú lehet.
(4)178 Az autóbusz elején és hátulján el szabad helyezni a közúti közlekedés szabályairól szóló rendeletben meghatározott „Gyermekszállítás” táblát, amely borostyánsárga színű fényt bocsáthat ki, vagy borostyánsárga alapszínű és fényvisszaverő kivitelű lehet.
(5)179 A közúti ellenőrzést végző gépjárművet fel lehet szerelni olyan fényjelző berendezéssel, amely megvilágított, átvilágított vagy fénykibocsátó diódák (LED) által képezett betűjelzéssel a megállásra, közúti ellenőrzésre felhívó vagy információs szöveget jelez. Ez a jelzőberendezés megvilágított felirattal csak piros fényt bocsáthat ki.
(6)180 Az (1) és (3) bekezdésben említett berendezések fénye a többi jármű vezetőjét nem zavarhatja.
Visszajelző lámpákra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
68. § (1) Minden gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet fel kell szerelni olyan fényjelző berendezésekkel (visszajelző lámpákkal), amelyek jelzik a járműre felszerelt
a) távolsági fényszórók bekapcsolt állapotát,
b) helyzetjelző lámpák bekapcsolt állapotát,
c) hátsó helyzetjelző ködlámpa bekapcsolt állapotát,
d) első és hátsó irányjelző lámpák — ideértve pótkocsi vontatása esetén a pótkocsi hátsó irányjelző lámpáit is — bekapcsolt állapotát, valamint hibáját (izzólámpa kiégését),
e) összes irányjelző lámpának az elakadás jelzésére szolgáló bekapcsolt állapotát,
f) a vezetőülésből nem látható munkahely megvilágító lámpa bekapcsolt állapotát,
g) megkülönböztető lámpa bekapcsolt állapotát,
h) figyelmeztető lámpa bekapcsolt állapotát.
(2) Motorkerékpárra — a zárt vezetőfülkéjű motorkerékpár kivételével az (1) bekezdés b) és d) pontjában említett visszajelző lámpa felszerelése nem kötelező, ha a világító berendezés működése a vezetőülésből közvetlenül ellenőrizhető. Az (1) bekezdés d) pontjában említett visszajelző lámpát a pótkocsi irányjelző lámpái működésének visszajelzésére — pótkocsit vontató személygépkocsi esetében — 1992. évi július hó 31. napjáig kell alkalmassá tenni.
(3)181 A jármű felszerelhető az egyéb berendezéseinek működését, illetőleg hibáját visszajelző lámpával is, melyek fénye kék kivételével bármilyen színű lehet. A kettős üzemű járművet fel kell szerelni továbbá olyan visszajelző lámpával, amely a gázüzemre kapcsolt állapotot jelzi.
(4) A visszajelző lámpák elhelyezésének és fényerejének olyannak kell lennie, hogy a vezetőt a vezetésben ne zavarják, de a vezető azokat könnyen észlelhesse, és egymással ne téveszthesse össze.
Visszajelző lámpákra vonatkozó további műszaki feltételek
69. § (1) A 68. § (1) bekezdés a) pontjában említett visszajelző lámpa csak kék, a c) pontjában említett lámpa csak borostyánsárga, a d) pontjában említett lámpa csak villogó zöld, az e) pontjában említett lámpa csak villogó piros, a g) pontjában említett lámpa csak kék, a h) pontjában említett lámpa csak borostyánsárga fényt bocsáthat ki. Minden egyéb visszajelző lámpa fénye kék kivételével bármilyen színű lehet. A 68. § (1) bekezdés b) pontjában említett visszajelző lámpa a műszerfalat megvilágító lámpa is lehet, ha az külön nem kapcsolható ki.
(2) Ha a visszajelzett lámpák és egyéb berendezések a motor álló, illetve a gyújtáskapcsoló (központi kulcsos kapcsoló) kikapcsolt helyzetében is működnek, ilyen helyzetben a visszajelző lámpáknak is működniük kell.
Fényvisszaverőre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
70. § (1)182 Hátsó fényvisszaverővel minden gépjárművet, mezőgazdasági vontatót, lassú járművet és pótkocsit fel kell szerelni. A járműre felszerelendő hátsó fényvisszaverők száma:
– oldalkocsi nélküli motorkerékpár és a motorkerékpár 0,80 méternél nem szélesebb pótkocsija esetében 1 db
– minden más jármű esetében 2 vagy 4 db.
A hátsó fényvisszaverő által visszavert fény csak piros lehet. A pótkocsi hátsó fényvisszaverője csak csúcsával felfelé álló egyenlő oldalú, 0,15–0,20 méter élhosszúságú háromszög lehet, annak belsejében semmiféle világítóberendezés nem helyezhető el. Az összes többi jármű hátsó fényvisszaverője háromszög kivételével bármilyen alakú lehet.
(2) Első fényvisszaverővel — a motorkerékpár 0,80 méternél nem szélesebb pótkocsija kivételével — minden pótkocsit fel kell szerelni. Első fényvisszaverővel minden egyéb járművet fel szabad szerelni. Az első fényvisszaverő háromszög alakú nem lehet. A járműre felszerelendő első fényvisszaverők száma az oldalkocsi nélküli motorkerékpár és a motorkerékpár 0,80 méternél nem szélesebb pótkocsija esetében — ha azokat első fényvisszaverővel felszerelik — 1 db, minden egyéb jármű esetében 2 db. Az első fényvisszaverő által visszavert fény csak fehér lehet.
(3) Oldalsó fényvisszaverővel minden járművet fel szabad szerelni. Az oldalsó fényvisszaverő háromszög alakú nem lehet. A jármű hosszának hátsó harmadában elhelyezett oldalsó fényvisszaverő által visszavert fény borostyánsárga vagy piros, az ennél előbbre elhelyezett fényvisszaverő által visszavert fény csak borostyánsárga lehet.
(4) A fényvisszaverőknek — olyan járműből, amelynek a távolsági fényszórója a fényvisszaverőt megvilágítja — sötétben, tiszta időben legalább 150 méterről észlelhetőnek kell lenniük.
(5) A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű ajtaján elhelyezhető olyan fényvisszaverő, amely az ajtó nyitott állapotában hátrafelé piros fényt ver vissza.
(6) A járművön túlnyúló rakomány megjelölésére szolgáló — a járművön alkalmilag használt — fényvisszaverőkre a pótkocsi fényvisszaverőjére vonatkozó rendelkezéseket kell értelemszerűen alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű rakományán lévő hátsó fényvisszaverő háromszög alakú nem lehet.
Fényvisszaverőre vonatkozó további műszaki feltételek
71. § (1) Járműre — a kerékpár és a segédmotoros kerékpár kivételével — csak jóváhagyási jellel ellátott fényvisszaverőt szabad felszerelni.
(2) Az első és hátsó fényvisszaverőket
— oldalkocsi nélküli motorkerékpáron és a motorkerékpár pótkocsiján a jármű hosszirányú függőleges felezősíkjában,
— oldalkocsis motorkerékpáron az egyik fényvisszaverőt a motorkerékpár hosszirányú függőleges felezősíkjában, a másikat az oldalkocsi kerekének a síkjában,
— minden más járművön úgy kell elhelyezni, hogy a fényvisszaverők hatásos felületének külső széle a jármű legkülső pontjától 0,40 méternél — a pótkocsi első fényvisszaverője esetében 0,15 méternél — távolabb, a különböző oldalon lévő fényvisszaverők hatásos felületének belső szélei egymáshoz 0,60 méternél — az 1,30 méternél nem szélesebb járművek esetében 0,40 méternél — közelebb ne legyenek.
(3) Az oldalsó fényvisszaverőket, ha
a) oldalanként 1 db van, azt a jármű középső harmadában,
b) oldalanként több van, az elsőt a jármű (járműszerelvény) elejétől számított 3,00 méteren belül, az utolsót a jármű (járműszerelvény) végétől számított 1,00 méteren belül
kell elhelyezni. Két oldalsó fényvisszaverő hatásos felületei közti távolság 6,00 méternél több nem lehet.
(4) A fényvisszaverők hatásos felületének alsó széle az úttest felületéhez 0,35 méternél közelebb, felső széle az úttest felületétől 0,90 méternél távolabb nem lehet. Ha az első és oldalsó fényvisszaverőknél a felső mérethatár szerkezeti okokból nem tartható, akkor az 1,50 méterre növelhető. Ha a mezőgazdasági vontató hátsó fényvisszaverőjénél a felső mérethatár nem tartható, akkor 1,20 méterre növelhető és ezen kívül a fényvisszaverők egymástól mért távolsága 0,30 méterig csökkenthető, de ez utóbbi esetben további 2 db hátsó fényvisszaverőt kell elhelyezni előírásos szélességi méretekkel olyan magasságban, hogy a fényvisszaverők hatásos felületének felső széle az úttest szintjétől legfeljebb 2,10 méter távolságban lehet.
(5) A 42. § (3) bekezdésének a rendelkezése értelemszerűen irányadó a fényvisszaverőkre is.
Hangjelző berendezésre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
72. § (1) Minden gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet fel kell szerelni — a motor álló helyzetében is működő — hangjelző berendezéssel, amelynek hangja folyamatos, egyenletes hangmagasságú és erősségű. Ez a hang több — egyidejűleg működő — készülékkel is előállítható.
(2) A hangjelzés hangereje gépkocsi esetében 93—112 dBA, motorkerékpár, mezőgazdasági vontató és lassú jármű esetében 89—112 dBA lehet.
(3)183 A megkülönböztető és figyelmeztető jelzést adó készülékek felszerelésének és használatának szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a megkülönböztető hangjelző berendezés használatára jogosult járművet olyan – a megkülönböztető hangjelzés adására szolgáló – hangjelző berendezéssel szabad felszerelni, amely változó hangmagasságú, a gépjármű előtt 7 méter távolságban mérve hangonként 103 dB(A) és 120 dB(A) közti hangnyomásszintű hangjelzést ad. A gépjárműre felszerelt megkülönböztető hangjelző berendezésre vonatkozó részletes hangtani követelményeket, valamint azok vizsgálatára és minősítésére vonatkozó feltételeket szabvány184 határozza meg.
(4) Az olyan autóbuszt, amelynek a vezetőfülkéje az utastértől el van választva, valamint a mezőgazdasági vontató utasszállításra berendezett pótkocsiját fel kell szerelni olyan hangjelző berendezéssel, amellyel az utasok a vezetőnek hangjelzést adhatnak.
(5) A menetrendszerű helyi járatban közlekedő autóbuszt fel kell szerelni olyan indításjelző hangjelző berendezéssel, amellyel az utasok figyelmét a jármű indulására fel lehet hívni.
(6)185 Az N2, N3 és M3 kategóriába tartozó gépkocsikat fel kell, egyéb gépkocsikat fel szabad szerelni olyan kiegészítő hangjelző berendezéssel, amely hátramenet alkalmával – csak a jármű közelében hallható, folyamatos vagy szaggatott – hangjelzést ad. A kiegészítő hangjelző berendezés a gépkocsi mögött 7,5 méterre, az úttest szintjétől 0,5 méter és 1,5 méter közötti magasságban mérve 68 dB(A) és 78 dB(A) közti hangnyomásszintű hangjelzést kell adjon. A 2003. július 1. napja előtt forgalomba helyezett gépkocsikra 2004. december 31. napjáig kell a kiegészítő hangjelző berendezést felszerelni.
Hangjelző berendezésre vonatkozó további műszaki feltételek
73. § A gépkocsira csak jóváhagyási jellel ellátott hangjelző berendezést szabad felszerelni. A gépkocsinak hangjelzésre vonatkozó jóváhagyási jellel kell ellátottnak lennie. E rendelkezés csak a 72. § (1) bekezdésében említett hangjelző berendezésre illetőleg hangjelzésre vonatkozik.
Tüzelőanyagellátó berendezésre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
74. § (1) A belsőégésű motorral ellátott járművön a tüzelőanyagtartályt és a tüzelőanyagvezetéket olyan állapotban kell tartani, hogy a tüzelőanyag azokból ki ne ömöljön, ki ne csepegjen és ne szivárogjon. A tüzelőanyagtartályt zárófedéllel kell ellátni.
(2)186 A gázüzemű jármű gáz-üzemanyagellátó berendezésének jóváhagyási jellel ellátottnak kell lennie, továbbá a járműbe történő beszerelésének és állapotának a külön jogszabályban187 meghatározottak szerint tanúsítottnak kell lennie.
(3)188 A gáz-üzemanyagellátó berendezés egyes elemeit a berendezéshez tartozó – a közlekedési hatóság által a jármű gázüzeművé történő átalakításának, vagy egyedi forgalomba helyezésének engedélyezési eljárása során jóváhagyott – beszerelési utasításnak megfelelően kell beszerelni és rögzíteni.
(4)189 A gázüzemű jármű gáztartályának:
a) sérülésmentesnek kell lennie,
b) rendelkeznie kell:
ba) jóváhagyási jellel, amelyet a gáztartály adattábláján a gyártó – 10 évnél nem régebben elvégzett – beütéssel igazolt, vagy
bb)190 „Megfelelőségi Tanúsítvánnyal”, vagy „Tanúsítvánnyal”, amelyet hazai gyártású tartály esetében a gyártó, importból származó tartály esetében az importőr adott ki a tartályhoz, továbbá
c) a gyártásától eltelt idő nem haladhatja meg:
ca) cseppfolyósgáz-tartály esetében a 15 évet,
cb) sűrített gáz és egyéb gáztartály esetében a gyártó által meghatározott időtartamot, illetőleg ennek hiányában a 20 évet.
(5)191 A gázüzemű jármű szélvédőjének jobb alsó sarkán e rendelet 13. számú mellékletében meghatározott megjelölést kell elhelyezni.
(6)192 A cseppfolyós gázüzemű193 járműnek e rendelet 14. számú mellékletében meghatározott feltételeknek is meg kell felelni.
(7)194 A sűrített földgázzal és az egyéb gázzal üzemelő jármű gáz-üzemanyagellátó berendezésének járműbe történő beszerelésére vonatkozó feltételeket a közlekedési hatóság határozza meg.195
Tüzelőanyagellátó berendezésre vonatkozó további műszaki feltételek
75. § (1) A belsőégésű motorral ellátott járművön a tüzelőanyagtartályt, valamint a tüzelőanyagvezetéket úgy kell kialakítani és elhelyezni, hogy a hő- és mechanikai hatásoknak — különösen láng hatásának, valamint az üzemszerű és az éghajlati hőingadozásoknak — kellően ellenálljon, azoktól kellően védve legyen. A gépjármű tüzelőanyagtartályának betöltő nyílása az úttest szintjétől legfeljebb 1,5 méterre lehet.
(2) A tüzelőanyagtartályt és a tüzelőanyagvezetéket úgy kell kialakítani és elhelyezni, hogy tüzelőanyag a jármű vezetőfülkéjébe, illetőleg utasterébe ne juthasson. A tüzelőanyagtartály nem helyezhető el a jármű elején közvetlenül a lemezborítás mögött. Az olyan tüzelőanyagtartályt, amely a motorral közös térben van, úgy kell elhelyezni, illetőleg olyan védelemmel kell ellátni, amely a kigyulladás veszélyét baleset alkalmával is a lehető legkisebbre csökkenti.
(3) Az olyan tüzelőanyagtartályt, amelyből a tüzelőanyag szabadeséssel jut a motorhoz (ejtőtartály) a vezetőülésből könnyen kezelhető elzáró csappal kell felszerelni.
Kipufogó rendszerre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
76. § A kipufogó rendszernek kellően tömítettnek kell lenni; a kipufogó gáz csak a csővezeték végén távozhat.
Kipufogó rendszerre vonatkozó további műszaki feltételek
77. § (1) Minden belsőégésű motorral ellátott járművet fel kell szerelni olyan kipufogó csővezetékkel és hangtompító berendezéssel, amely biztosítja, hogy az égéstermék kizárólag a berendezésen keresztül távozzék a szabadba, és amely hatásosan tompítja a kipufogás zaját. A hangtompító berendezésnek olyannak kell lennie, hogy az — szerszámokkal való megbontás nélkül — ne legyen kikapcsolható, illetőleg kiiktatható.
(2) A kipufogó csővezeték nem vezethető át, a hangtompító berendezés pedig nem helyezhető el a jármű zárt vezetőfülkéjében, utasterében, illetőleg rakterében, és nem végződhet sem a vezetőfülke, sem az utastér alatt.
(3) A kipufogó csővezetéknek — a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivételtől eltekintve — az égésterméket hátra, a jármű függőleges felezősíkjával párhuzamosan vagy attól legfeljebb 45 fokkal balra és közel vízszintesen vagy függőlegesen felfelé kell kivezetni. Ha a kipufogó csővezeték az égésterméket függőlegesen felfelé vezeti ki, annak vége a jármű legfelső pontjánál alacsonyabban nem lehet.
(4) A menetrendszerű helyi forgalom lebonyolítására kialakított autóbusz kipufogó gázának függőlegesen a jármű legmagasabb pontja fölé való kivezetésével vagy más módon meg kell akadályozni azt, hogy közvetlenül a jármű mellett erős kipufogógáz kiáramlás és kipufogógáz okozta porfelverés legyen. E bekezdésben foglalt rendelkezést az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett autóbusz típusokra kell alkalmazni.
(5) A kipufogócső — az általános biztonsági és környezetvédelmi követelmények megtartásával — a (3) bekezdésben foglalt rendelkezésektől eltérően is kialakítható a különleges felépítményű és a veszélyes anyag szállítására szolgáló járműveknél.
Vezetőtérből való kilátásra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
78. § (1) A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű vezetőterének olyannak kell lennie, hogy a vezető részére minden vezetési művelet esetében biztosítsa az előre és oldalra való kilátást, továbbá visszapillantó tükrökkel a jármű mellett lévő mindkét oldali forgalmi sávra történő hátralátást.
(2) Minden gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet — kivéve a nem zárt vezetőfülkéjű lassú járművet és mezőgazdasági vontatót — fel kell szerelni legalább két visszapillantó tükörrel. Az egyik visszapillantó tükröt a jármű külső részén a bal oldalon, a másikat a jármű külső részén a jobb oldalon kell, illetőleg — ha a jármű kialakítása, vagy a raktérben elhelyezhető rakomány a hátralátást nem akadályozza — a jármű belsejében lehet elhelyezni. Motorkerékpáron a második visszapillantó tükröt az 1992. évi július hó 1. napjáig kell felszerelni.
(3) A menetrend szerinti forgalmat lebonyolító autóbuszt fel kell szerelni olyan visszapillantó tükrökkel, melyek biztosítják a vezető számára az összes utasajtónál történő le- és felszállás figyelemmel kísérését.
(4) A menetrend szerinti helyi forgalmat lebonyolító autóbuszt és a háztartási hulladékot gyűjtő járművet fel kell szerelni olyan tükörrel, amely közvetlen rálátás lehetőségének hiányában biztosítja a vezető számára a közvetlenül a jármű előtt álló gyalogos észlelését. E rendelkezést a már forgalomban lévő járművekre 1991. évi július hó 1. napja után kell alkalmazni.
(5) A nem zárt vezetőfülkéjű lassú járművet és a mezőgazdasági vontatót fel kell szerelni legalább egy — a jármű bal oldalán elhelyezett — visszapillantó tükörrel.
(6)196 Az 1999. december 31. napját követően használatba vett, N2 és N3 kategóriába tartozó, a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. MELLÉKLET 46. számú előírásnak nem megfelelő járművet – a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel – az utasoldalon fel kell szerelni az előírásnak megfelelő IV. osztályba tartozó nagy látószögű, valamint V. osztályba tartozó közelre látó visszapillantó tükörrel.
(7)197 Nem kell a járművet a (6) bekezdésben meghatározott visszapillantó tükrökkel felszerelni, ha:
a) a 7,5 tonna legnagyobb megengedett össztömeget meg nem haladó járműre az V. osztályba tartozó tükrök felszerelése a 79. §-ban meghatározott módon nem lehetséges,
b) a jármű az utasoldalon olyan nagy látószögű és közelre látó visszapillantó tükrökkel van felszerelve, amelyek összesen lefedett látótere teljesíti a 79. § (4) bekezdésében meghatározott követelményeket.
A vezetőtérből való kilátásra vonatkozó további műszaki feltételek
79. § (1) A gépkocsi vezetőüléséből a vezető szemhelyzetéből nézve
a) a jármű hossztengelyére szimmetrikus elülső 180°-os szögtartományban takarást szemmagasságban csak ajtó- és ablakoszlop, szélvédő, osztóléc, ablaktörlő és törletlen szélvédő felület okozhat,
b) a jármű előtt, a jármű elejétől 5,0 méter távolságban a talajnak a szélvédő törölt felületén keresztül láthatónak kell lenni,
c) a jármű előtt, az úttest szintje felett 5,0 méter magasságban, a jármű elejétől 8,0 méter távolságra lévő pontnak láthatónak kell lennie. A szélvédő törölt felületén át nézve ez a távolság 10,0 méter lehet,
d) a törletlen szélvédő felület takarási szöge a vezető szemmagasságában és a vezető oldalán nem lehet nagyobb mint a mellette lévő oszlop takarása,
e) a külső tükröknek a szélvédő törölt felületén keresztül vagy oldalablakon át láthatónak kell lenni.
A vezető szemhelyzetének meghatározását és a takarási szögek mérési módszerét szabvány rögzíti.
(2)198 A menetrend szerinti helyi forgalmat lebonyolító autóbusz – az erre a célra kialakított, ENSZ–EGB 46. számú előírás alkalmazásával, egyedijármű jóváhagyással, teljes vagy befejezett járműre kiadott általános forgalomba helyezi engedéllyel, típusbizonyítvánnyal vagy uniós típusjóváhagyással rendelkező autóbusz kivételével – jobb oldali külső visszapillantó tükrének, valamint a tükrök tartószerkezetének legalsó pontja az úttest szintjéhez 2,10 méternél közelebb nem lehet.
(3)199 A műszakilag megengedett legnagyobb össztömegig terhelt járműre szerelt, a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. MELLÉKLET 46. számú előírása szerinti V. osztályba tartozó tükör minden alkatrészének 2,0 méternél magasabban kell lennie.
(4)200 A kiegészítő tükrök és a közvetett látást biztosító egyéb berendezések összes látóterének a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. MELLÉKLET 46. számú előírásnak megfelelően a IV. osztályba tartozó visszapillantó tükrök esetén a talajszinten mért teljes látótér legalább 95%-át, az V. osztályba tartozó tükrök esetén a talajszinten mért látótér 85%-át le kell fednie.
A vezetőtérre és az utastérre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
80. § (1) A vezetőülésnek kellően rögzítettnek, gépkocsi és mezőgazdasági vontató esetében a vezető testméretéhez igazodóan állíthatónak kell lenni.
(2) A menetrend szerinti helyi forgalmat lebonyolító autóbusz — az utasok fel- és leszállására szolgáló — ajtóinak a vezetőülésből működtethetőknek kell lenniük.
(3) A vezető által működtetett távvezérlésű ajtók nyitott, illetőleg zárt állapotát a vezető részére visszajelző lámpával jelezni kell.
(4) Biztonsági övvel fel kell szerelni
a) a személygépkocsi első üléseit, a taxi vezetőülése kivételével,
b) az 1992. évi július hó 1. napja után forgalomba helyezésre kerülő személygépkocsik hátsó üléseit,
c) a tehergépkocsi vezetőülését és első utasülését, valamint az utóbusz vezetőülését ha az ülés kialakítása a biztonsági öv használatát lehetővé teszi,
amennyiben a biztonsági öv rögzítésére szolgáló rögzítő elemeket gyárilag beépítették. A b) pontban említett biztonsági öv helyett biztonsági gyermekülés is beszerelhető.
(5) A biztonsági övnek meg kell felelni a járművön kialakított rögzítési pontok elhelyezésének és darabszámának. Biztonsági övet csak gyárilag kialakított, biztonsági öv rögzítésére szolgáló elemekhez szabad csatlakoztatni.
(6) Ki kell cserélni a biztonsági övet, ha védő tulajdonságait befolyásoló maradó alakváltozást szenvedett.
(7)201 A gépkocsiba beszerelt gyermekülésnek és rögzítő szerkezeteinek (a továbbiakban: gyermekbiztonsági rendszer) érvényes jóváhagyási jellel ellátottnak kell lennie.
(8)202 A gyermekbiztonsági rendszert a gyártója által megadott szerelési információk alkalmazásával kell beszerelni, amelyek meghatározzák azt is, hogy a rendszer hogyan és mely járműtípusokban használható biztonságos módon.
A vezetőtérre és utastérre vonatkozó további műszaki feltételek
81. § (1) Gépkocsiba csak jóváhagyási jellel ellátott biztonsági övet szabad beépíteni.
(2) A személygépkocsinak a biztonsági öv rögzítő elemek kialakítására vonatkozó jóváhagyási jellel kell ellátottnak lennie.
(3) A személygépkocsi vezetőülésénél és első utasülésénél legalább három, összes egyéb ülésénél pedig legalább két, a biztonsági öv csatlakoztatására alkalmas, a mezőgazdasági vontató ülésénél (üléseinél) vagy az ülésen legalább két, a rögzítőöv csatlakoztatására alkalmas rögzítő elemet kell gyárilag kialakítani.
(4) Biztonsági övvel kell felszerelni a személygépkocsi hátsó utasüléseit, amennyiben a biztonsági öv rögzítésére szolgáló rögzítő elemeket gyárilag beépítették. E bekezdés rendelkezéseit 1991. évi július hó 1. napjától kell alkalmazni.
(5) A gépjármű, mezőgazdasági vontató és a lassú jármű zárt vezetőfülkéjét és utasterét úgy kell kialakítani, hogy a balesetmentes be- és kiszállást lehetővé tegye, továbbá a benne ülőknek összeütközés, illetőleg felborulás esetén is védelmet nyújtson. A gépkocsi utasterét úgy kell kialakítani, hogy minden menetirányba néző ülésen ülő utas — frontális ütközés esetén — előrezuhanás ellen védett legyen.
(6) A jármű kerekével vagy más elmozduló szerkezetével összefüggő alkatrész be- és kiszállás céljára nem szolgálhat. Ez a rendelkezés nem zárja ki az ajtó kinyitásával kényszerfüggésben lévő lépcsők alkalmazását.
(7) A vezető- és utasüléseket úgy kell kialakítani és rögzíteni, hogy biztonságos ülést tegyenek lehetővé és a vezetőülés a vezető részére biztosítsa a kényelmes és biztonságos vezetés lehetőségét. A gépkocsi és mezőgazdasági vontató vezetőülésének különállónak kell lennie. A járművek állítható üléseit és az ülések állítható (dönthető) háttámláját úgy kell kialakítani, hogy beállított helyzetben önműködően reteszelődjenek.
(8) Az olyan menetirányba néző ülés háttámlájának a fémvázát, amelyik mögött — azonos irányba néző — másik ülés van, megfelelő módon burkolni kell és olyan szilárdságúra kell kialakítani, hogy frontális ütközéskor képes legyen megtartani a mögötte ülő utast. A motorkerékpár vezető- és utasülését úgy kell kialakítani, hogy az ülésen helyet foglaló személy a lábait megfelelően meg tudja támasztani és az utas kapaszkodási lehetősége biztosított legyen.
(9) A gépjármű kormányberendezését úgy kell kialakítani, hogy frontális ütközés esetén a vezető sérülésének a veszélyét ne növelje.
(10) Billenthető vezetőfülkéjű gépjármű billenő fülkéjét az alábbiak szerint kell kialakítani:
a) legalább két, egymástól független rögzítőrendszerrel kell ellátni, melyek közül az egyik meghibásodása nem vonhatja maga után a másik meghibásodását,
b) alaphelyzetben a két rögzítő közül legalább az egyiknek automatikusan záródnia kell,
c) ne legyen lehetséges a rögzítőszerkezet akaratlan kioldása,
d) a rögzítő szerkezeteknek külön-külön is alkalmasnak kell lenni arra, hogy — a másik meghibásodása esetén — a fülkét alaphelyzetben megtartsák,
e) amennyiben a rögzítő szerkezet zárt helyzete közvetlenül nem érzékelhető, a vezetőfülkében erről tájékoztató jelzőberendezést kell alkalmazni,
f) a fülke teljesen felbillentett helyzetében történő rögzítését olyan szerkezettel kell biztosítani, melynek akaratlan kioldása nem lehetséges és működtetése biztonságos.
(11) A jármű zárt vezetőfülkéjét, illetőleg utasterét a motortértől a tűz terjedését gátló módon el kell választani. Az e célra szolgáló szerkezeti részt acéllemezből vagy más nem éghető anyagból kell készíteni, amely védelmet biztosít a láng és — szükség esetén — az üzemanyag áthatolásával szemben.
(12) Az autóbusz kocsiszekrényét és utasterét az alábbi követelmények figyelembevételével kell kialakítani:
a) az ajtók méretének, kialakításának, számának és működtetési módjának meg kell felelni az autóbusz használati céljának és a férőhelyek számának;
b) az utastérajtóknál — a menetrend szerinti helyi forgalmat lebonyolító autóbusz esetében az ajtónyílás mindkét oldalán — le- és felszállást segítő kapaszkodókat kell elhelyezni;
c) az autóbusz utaslépcsői számának és méreteinek — az autóbusz felhasználási területének megfelelően — lehetővé kell tenni a biztonságos és zavartalan utasforgalmat;
d) az autóbusz padlózatát úgy kell kialakítani, hogy az megbotlási veszélyt ne okozzon;
e) minden menetirányba néző utasülést el kell látni az alábbi utasvédő berendezések valamelyikével
— biztonsági öv, vagy
— kellő szilárdságú, ugyancsak előre néző ülés megfelelő kialakítású támlája, vagy
— megfelelő szilárdságú és kialakítású védőfal, illetőleg védőkorlát;
f) álló utasok szállítására is szolgáló autóbusz belmagasságának legalább 1,90 méternek kell lenni és az utastérben az álló utasok számának megfelelő mennyiségű, elhelyezésű és kialakítású kapaszkodót kell felszerelni;
g) biztosítani kell, hogy veszélyhelyzetben az utastér elhagyására az autóbusz használati céljának és a férőhelyek számának megfelelő számú, méretű, elhelyezésű, kialakítású és kezelési módú kijárat álljon rendelkezésre. Ilyen kijáratnak minősülnek az utastér ajtói, a vészkijárati ajtók, a vészkijárati ablakok és a vészkijárati búvónyílások.
Ajtókra, zárakra, csuklópántokra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
82. § A zárt fülkéjű, illetőleg utasterű vagy rakodóterű jármű ajtóinak, ablakainak és nyitható zárófedeleinek
a) olyannak kell lenniük, hogy menet közben ki ne nyíljanak és véletlen illetőleg balesetkor történő kinyílásuk veszélye a legkisebb legyen,
b) bezárhatóknak kell lenniük úgy, hogy illetéktelen személy a járműbe — szerkezeti alkatrészek erőszakos megsértése nélkül — ne juthasson be.
A rakomány rögzítésére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek203
82/A. §204 (1) A rakományrögzítésnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:
a) a járművet vagy a konténert a rakomány kezelésére és rögzítésére alkalmas eszközzel kell ellátni;
b) a jármű rakományát alkalmas eszközzel (pl. leszorító hevederekkel, csúszó és állítható kengyelekkel, alak- és erőzáró eszközökkel, továbbá ezek kombinációjával) úgy kell rögzíteni, hogy az megakadályozzon a szállítás közben minden olyan elmozdulást, ami a rakomány helyzetét megváltoztatná vagy sérülését okozná;
c) a rakomány elmozdulása kitámasztással, állványzattal vagy üres terek arra alkalmas anyaggal történő kitöltésével is megakadályozható.
(2) A rakományrögzítésnek a jármű gyorsításából/lassításából eredő következő erőknek kell ellenállnia:
a) menetirányban: a rakomány súlyának 0,8-szorosa,
b) oldalirányban: a rakomány súlyának 0,5-szöröse,
c) menetiránnyal szemben: a rakomány súlyának 0,5-szöröse, és
d) általában véve meg kell akadályoznia a rakomány megdőlését vagy megbillenését.
(3) A rakomány elosztásakor tekintetbe kell venni a járművek tömegére és méreteire vonatkozó jogi rendelkezésekkel összhangban a jármű megengedett maximális tömegének határain belül megengedett maximális tengelyterhelést és a szükséges minimális tengelyterhelést.
(4) A rakomány rögzítésekor a bizonyos járműalkatrészek – így a homlokfal, az oldalfalak, a végfalak, a rakoncák vagy a rögzítési pontok – szilárdságára vonatkozó követelményeket tekintetbe kell venni, amennyiben ezeket az alkatrészeket használják a rakomány rögzítésére.
(5) A rakomány rögzítésére a következő rögzítési módszerek közül egy vagy több, illetve ezek kombinációja alkalmazható:
a) megfogószerkezetes rögzítés,
b) torlaszolásos rögzítés (helyi vagy teljes),
c) közvetlen kikötözés,
d) leszorításos lekötözés.
(6) A rakomány rögzítésére vonatkozó követelményeknek való megfelelőség szempontjából a következő szabványok az irányadók:
a) MSZ EN 12195-1: 2011 Rakományrögzítő eszközök közúti járműveken. Biztonság. 1. rész: A rögzítő erő számítása,
b) MSZ EN 12195-2: 2001 Rakományrögzítő eszközök közúti járműveken. Biztonság. 2. rész: Mesterséges szálból készült rögzítő heveder,
c) MSZ EN 12195-3: 2000 Rakományrögzítő eszközök közúti járműveken. Biztonság. 3. rész: Rögzítő láncok,
d) MSZ EN 12195-4: 2004 Rakományrögzítő eszközök közúti járműveken. Biztonság. 4. rész: Rögzítő acélsodrony kötelek,
e) MSZ EN 12 640:2000 Rakományrögzítés közúti járműveken. Rögzítő pontok áruszállító tehergépkocsikon. Minimális követelmények és vizsgálat.
(7) Abban az esetben, ha a rakomány rögzítése nem felel meg a (6) bekezdésben foglalt szabványoknak, az üzembentartó felelőssége annak biztosítása és igazolása, hogy a biztonságos rögzítés (2)–(5) bekezdésben meghatározott feltételi teljesüljenek.
(8) A rakomány megfelelő rögzítésére önmagában nem elegendő a csúszásmentes kialakítású rakfelület vagy a rakomány és a rakfelület között csúszásgátló alátét alkalmazása.
Ajtókra, zárakra, csuklópántokra vonatkozó további műszaki feltételek
83. § A gépjármű oldalán lévő kifelé nyíló ajtók csuklópántjait úgy kell elhelyezni, hogy az ajtók ne a menetiránnyal szemben nyíljanak. A kifelé nyíló ajtókat, valamint a menetiránnyal szembe nyíló motorház- és csomagtérfedelet kettős reteszelésű zárral kell ellátni.
Üvegekre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
84. § (1) A járműveken nem szabad használni olyan egyrétegű biztonsági üveget, amelyen sérülés van, továbbá olyan többrétegű biztonsági üveget, amelyen minden rétegre kiterjedő repedés vagy a vezető kilátását zavaró sérülés van.
(2) A járműveken csak olyan szélvédő és vezetőtéri ablak lehet, amely átlátszó és torzítás mentes.
Üvegekre vonatkozó további műszaki feltételek
85. § (1) A gépkocsi, mezőgazdasági vontató és lassú jármű szélvédője és ablaküvegei — ideértve az utastéri válaszfalak ablakait is — törés esetén nem adhatnak éles törési felületet (biztonsági üveg).
(2) A motorkerékpár szélvédője, a zárt felépítményű járművek utastéri válaszfalainak ablakai, a lakófelépítményű gépkocsik és lakófelépítményű pótkocsik ablakai olyan műanyagból is készülhetnek, amely törés esetén nem ad éles törési felületet.
Sárvédőkre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
86. §205 (1) A gépkocsi és pótkocsija hátsó kerekének sárvédőjét fel kell szerelni a hátsó kerekeket hátul teljes szélességükben takaró – nem merev anyagból készült – kiegészítő sárvédővel. A kiegészítő sárvédőnek annyira kell lenyúlnia, hogy a jármű terhelt állapotában a kiegészítő sárvédő alsó szélétől a hátsó kerék alsó oldalához húzott érintő az úttesttel legfeljebb 15°-os szöget zárjon be. Amennyiben a jármű olyan kialakítású, hogy e takarási feltételt teljesíti, külön kiegészítő sárvédő felszerelése nem szükséges.
(2) Nem kell felszerelni az (1) bekezdésben említett kiegészítő sárvédővel az M1 és N1 járműkategóriába tartozó gépkocsikat, a motorkerékpár pótkocsiját és az O1 és O2 kategóriába tartozó pótkocsikat.
Sárvédőkre vonatkozó további műszaki feltételek
87. § A gépjárművet minden kerekénél, a mezőgazdasági vontatót, a lassú járművet és a pótkocsit a hátsó kerekeknél fel kell szerelni sárvédővel. Ha a jármű felépítménye olyan kialakítású, hogy a sárvédő szerepét betölti, sárvédő nem szükséges. Különleges célt szolgáló járműnél a sárvédő mellőzhető, ha az a jármű rendeltetésszerű használatát akadályozná.
Ablaktörlőre és páramentesítőre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
88. § A zárt vezetőfülkéjű gépjárművet, mezőgazdasági vontatót és lassú járművet fel kell szerelni ablaktörlő és páramentesítő berendezéssel, a zárt vezetőfülkéjű gépjárművet ezen felül ablakmosó berendezéssel is.
Ablaktörlőre és páramentesítőre vonatkozó további műszaki feltételek
89. § (1) Az ablaktörlő berendezésnek — a vezető állandó beavatkozása nélkül és a jármű hajtómotorjának működésétől függetlenül — a szélvédőt tisztítania kell úgy és olyan nagyságú felületen, hogy a vezető a járműből megfelelően kiláthasson. Ha a megfelelő kilátás másként nem biztosítható, több ablaktörlő lapátot kell alkalmazni. A gépjármű ablaktörlő berendezésének kikapcsolásakor az ablaktörlő lapátnak (lapátoknak) szélső helyzetben kell megállnia.
(2) Az ablakmosó berendezésnek úgy kell a szélvédőre vizet bocsátania, hogy azzal az ablaktörlő berendezés a szélvédő törölt felületét lemoshassa.
(3) A páramentesítő berendezésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a szélvédő belső párásodását és külső jegesedését — legalább az ablaktörlő által törölt felületen — megakadályozza.
Napellenzőre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
90. § A zárt vezetőfülkéjű gépjárművet a vezetőülésnél fel kell szerelni könnyen állítható — és beállított helyzetéből el nem mozduló — belső napellenzővel. A napellenzőnek alkalmasnak kell lenni arra, hogy a vezető szemmagasságáig a mellső szélvédő teljes szélességében biztosítsa a napfény elleni árnyékolást. A napellenzőnek a a vezetőülésből működtethetőnek kell lenni.
Fűtésre és szellőzésre vonatkozó további műszaki feltételek
91. § (1) Zárt vezetőfülkéjű, illetőleg zárt utasterű gépjárművet fel kell szerelni a vezetőfülke, illetőleg az utastér fűtésére alkalmas, a vezetőülésből menet közben szabályozható berendezéssel. A motor melegét fűtésre csak olyan módon szabad felhasználni, amely kizárja a motor égéstermékének a vezetőtérbe, illetőleg az utastérbe jutását.
(2) Minden zárt vezetőfülkéjű, illetőleg utasterű járműnél biztosítani kell a vezetőfülke, illetőleg az utastér szabályozható szellőztetésének a lehetőségét.
Sebességmérőre és tachográfra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
92. § (1) A sebességmérő a jármű tényleges sebességénél — 20 km/h sebesség felett — kisebb értéket nem mutathat.
(2)206 A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az azt módosító, valamint a 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, továbbá a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló Európai Megállapodás (AETR) hatálya alá tartozó M2, M3 és N kategóriába tartozó járművet – a hivatkozott rendeletben és a megállapodásban, továbbá a (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel – menetíró műszerrel (a továbbiakban: tachográf) kell felszerelni.
(3)207 Nem kell tachográffal felszerelni a (2) bekezdésben meghatározott olyan járművet, amelyet kizárólag belföldön a következő üzemeltetési célokra használnak:
a) költségvetési szerv (intézmény), valamint települési önkormányzat üzemeltetésében lévő járművel történő – közúti közlekedési szolgáltatásnak nem minősülő – szállítás,
b) a mezőgazdasági (kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy halászat terén működő) vállalkozás által a telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül végzett mezőgazdasági termékszállítás,
c) olyan járművek vagy járművek kombinációja, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7,5 tonnát, és amelyeket a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 13. pontjában meghatározott egyetemes szolgáltatók az egyetemes szolgáltatás keretébe tartozó, a vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körben szállításra használnak, azzal a feltétellel, hogy a jármű vezetése nem a járművezető fő tevékenysége,
d) a sűrített- vagy cseppfolyós-gázüzemű, illetve elektromos meghajtású, a 7,5 tonna megengedett legnagyobb (együttes) össztömeget meg nem haladó gépjárművel (járműszerelvénnyel) végzett, a telephelytől 100 km-es sugarú körön belüli szállítás,
e) csatornázási, árvízvédelmi, víz-, gáz- és elektromos hálózat karbantartási, közútkarbantartási és ellenőrzési, lakossági hulladékgyűjtés és szállítási munkákhoz, távirati- és telefonos szolgáltatáshoz, rádiós és televíziós műsorszolgáltatáshoz, vagy rádió és televízió adó- és vevőállomások beméréséhez szükséges szállítás,
f) a vezetővel együtt 17 főt meg nem haladó személy szállítására alkalmas autóbusszal végzett saját számlás szállítás,
g) különleges járművel végzett cirkuszi és vidámpark-berendezés szállítás,
h) elsődlegesen álló helyzetben oktatási célú segédeszközként használt jármű,
i) a gazdaságokból tej begyűjtésére és a tejkonténereknek, valamint állateledel céljára készült tejtermékeknek a gazdaság területére való visszaszállítására használt járművek,
j) pénz vagy értékek szállítására kialakított járművek,
k) nem emberi fogyasztásra szánt állati hulladék vagy állati tetem szállítására szolgáló járművek,
l) kizárólag olyan csomópont jellegű helyeken, mint kikötőkben, kombinált árufuvarozási terminálokon és vasútállomásokon használt járművek,
m) az élő állatoknak a gazdaságokból a helyi piacokra és fordítva, vagy a piacokról a helyi vágóhídra legfeljebb 100 km-es sugarú körben történő szállításához használt járművek.
(4)208 A tachográf (menetíró, vagy adatrögzítő) készülék kivitele és beépítése, továbbá az abban használt adatrögzítő lap, tachográf-kártya kivitele feleljen meg a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló az Európai Parlament és a Tanács 165/2014/EU rendeletében foglaltaknak és rendelkezzen a hivatkozott rendelet szerinti jóváhagyással.
(5)209 A kizárólag belföldön üzemeltetett 2004. május 1. napja előtt tachográffal ellátott gépkocsi esetében a (4) bekezdésben meghatározott, a tachográf beépítésre vonatkozó követelményeket a soron következő illesztés időpontjáig, de legkésőbb 2006. április 30. napjáig kell teljesíteni.
Sebességmérőre és tachográfra vonatkozó további műszaki feltételek
93. § (1) Sebességmérő és kilométerszámláló műszerrel fel kell szerelni — a tachográffal felszerelt járműveket kivéve — a sík úton önerejéből 40 km/h-nál nagyobb sebességgel haladni képes gépjárművet.
(2)210 A tachográfnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy
a) a megtett utat,
b) a sebességet, és
c) a gépkocsivezető vezetési idejét
legalább 24 órás időtartamra rögzítse, továbbá meg kell felelnie a kivitelére és a beépítésére vonatkozó külön jogszabály211 rendelkezéseinek.
A sebességkorlátozóra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
93/A. §212 (1) Sebességkorlátozóval kell felszerelni – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel és a (4)–(6) bekezdésekben meghatározott határidővel:
a) a 10 tonnát meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű M3 kategóriájú és az N3 kategóriájú gépkocsit,
b) az M2 kategóriájú, valamint a 10 tonnát nem meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű M3 kategóriájú és az N2 kategóriájú gépkocsit, továbbá
c) a veszélyes áru szállítására használt – külön jogszabályban meghatározott – egyéb gépkocsit.
(2) Nem kell sebességkorlátozóval felszerelni:
a) azokat a gépkocsikat, amelyek felépítésükből adódóan nem képesek a (3) bekezdésben foglaltaknál nagyobb sebességgel haladni,
b) a kommunális gépjárműveket,
c) azokat a gépkocsikat, amelyeket 1988. január 1. napja előtt helyeztek forgalomba, valamint
d)213 az (1) bekezdés b) pontja alá tartozó, 2005. január 1. napja előtt használatba vett, a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) foglalt követelményeket nem teljesítő, azaz legfeljebb Euro–2. jóváhagyású gépkocsikat.
(3) A sebességkorlátozónak úgy kell szabályoznia, hogy
a)214 a veszélyes áruk szállítására használt – külön jogszabályban meghatározott – gépkocsi sebessége 90 km/óra,
b) az N2 és N3 kategóriájú gépkocsi sebessége a 90 km/óra (vset + tűrések ≤90 km/óra),
c) az M2 és M3 kategóriájú gépkocsi sebessége a 100 km/óra
értékben korlátozott legyen.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott sebességkorlátozóval való felszerelési kötelezettséget az (1) bekezdés b) pontja alá tartozó gépkocsik esetében 2004. december 31. napjáig nem kell alkalmazni.
(5)215 Az (1) bekezdés b) pontja alá tartozó, 2001. október 1. és 2005. január 1. napja között használatba vett, a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) foglalt követelményeket teljesítő, azaz legalább Euro–3. jóváhagyású gépkocsit a sebességkorlátozóval:
a) a nemzetközi forgalomban is üzemeltetett gépkocsi esetében 2005. december 31. napjáig,
b) a kizárólag belföldön üzemeltetett gépkocsi esetében 2006. december 31. napjáig
kell felszerelni.
(6) A kizárólag belföldi forgalomban használt M2 kategóriájú, valamint a 7,5 tonna megengedett legnagyobb össztömeget meg nem haladó N2 kategóriájú gépkocsira 2007. december 31. napjáig kell a sebességkorlátozót felszerelni.
A sebességkorlátozóra vonatkozó további műszaki feltételek
93/B. §216 A gépkocsira kizárólag jóváhagyási jellel ellátott, a külön jogszabály217 alapján a közlekedési hatóság által nyilvántartásba vett gépjárműfenntartó szervezet által beépített és illesztett sebességkorlátozó szerelhető fel.
Illetéktelen használat elleni védelemre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
94. § Az illetéktelen használat elleni védelemre szolgáló szerkezetnek olyannak kell lennie, hogy e szerkezet
a) kikapcsolt állapotban ne befolyásolhassa a jármű biztonsági berendezéseinek rendeltetésszerű használatát,
b működtetés nélküli bekapcsolódása és akaratlan bekapcsolása kizárt legyen.
Mezőgazdasági vontató védőkeretére és rögzítőövére vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
95. § (1) A mezőgazdasági vontatón olyan védőkeretnek vagy e feladatot is betöltő vezetőfülkének kell lennie, amely felborulás esetén a benne ülőknek védelmet nyújt.
(2) A mezőgazdasági vontató üléseit rögzítőövvel kell ellátni. A rögzítőövet csak az öv rögzítésére szolgáló elemekhez szabad csatlakoztatni. A megsérült, elhasználódott övet ki kell cserélni.
Emelési pontokra vonatkozó további műszaki feltételek
96. § A motorkerékpár, valamint a motorkerékpár egykerekű pótkocsija kivételével minden járművet úgy kell kialakítani, hogy az emelési pontok (helyek) könnyen felismerhetők legyenek és a kocsiemelővel megemelt jármű egyensúlyban maradjon.
Díszítések és jelzések alkalmazására vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
97. § (1) A rendszámtábla közelében — a rendszámmal történő összeolvasás lehetőségének kizárása érdekében — betű, szám vagy ábra nem helyezhető el.
(2) A gépjármű, a mezőgazdasági vontató és a lassú jármű szélvédőjén, valamint azon ablakain, amelyeken keresztül a vezetőnek az utat és környezetét látnia kell, kilátást zavaró feliratot, ábrát, jelzést, tartozékot elhelyezni tilos. Nem kell a kilátást zavarónak tekinteni
a) a belső visszapillantó tükröt;
b) a szélvédő felső részén elhelyezett olyan fényszűrőt, amely a kilátást nem akadályozza, magassága a járműre felszerelt belső napellenző magasságánál nem nagyobb, rajta keresztül a közúti jelzések színe tévedésmentesen felismerhető;
c) legfeljebb 10 cm méretű, a szélvédő alsó sarkában elhelyezett feliratot, ábrát, jelzést, tartozékot;
d) a szélvédő szélén elhelyezett antennát.
(3)218 Kívülről látható világító, megvilágított, átvilágított, illetőleg fényvisszaverő kivitelű feliratot, ábrát, vagy jelzést — a 27., 67. és 103. §-okban említetteket, a közúti ellenőrzést végző hatósági járművek feliratait és jelöléseit, továbbá a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó előírás (ADR) szerinti veszélyt jelző táblákat, a hosszú és nehéz, valamint a lassú járművek (járműszerelvények) megjelölésére engedélyezett táblákat kivéve — a gépjárművön, a mezőgazdasági vontatón és a lassú járművön elhelyezni tilos.
(4) A jármű vezetőfülkéjében és utasterében tilos olyan díszítést alkalmazni mely a vezetőt zavarhatja, vagy a szabad kilátásban akadályozhatja.
(5)219 A gépjármű, a mezőgazdasági vontató, továbbá a lassú jármű szélvédőjén és ablakain – kivéve a lakófelépítmény ablakait – menet közben nem szabad függönyt, vagy olyan más megoldást (fólia, üvegre felhordott fényelnyelő vagy fényvisszaverő réteg stb.) alkalmazni, amely a szélvédőn, illetőleg a jármű ablakain a kilátást, illetőleg az átlátást megakadályozza.
(6)220 Az (5) bekezdésben meghatározott követelmény nem vonatkozik a jármű szélvédőjének és ablakainak fényáteresztő képességét csökkentő olyan eszközökre, amelyek alkalmazására a közlekedési hatóság az ER. 2. § (3) bekezdés h) pontja alapján, az ENSZ–EGB 43. számú előírás 21. számú mellékletében meghatározott, a biztonsági üvegezés járműbe szerelésére vonatkozó műszaki követelmények figyelembevételével engedélyt adott.
(7)221 A fényáteresztő-képesség mértéke megfelelő:
a) ha a szélvédő (kivéve a lehajtott napellenzők által takart üvegfelület), valamint a vezetőtéri oldalablakok üvegei esetében (amelyeken keresztül a jármű vezetője részére az oldalra való kilátás, valamint a visszapillantó tükrökkel a jármű mellett lévő mindkét forgalmi sávra történő hátralátás biztosítva van) a mérték legalább 70%;
b) egyéb ablakok (utastéri, raktéri oldal és hátsó ablakok) üvegei esetében 70% alatti mérték is megengedhető, ha a járművet két külső tükörrel szerelték fel.
Hátramenetet biztosító berendezésre vonatkozó további műszaki feltételek
98. § A gépkocsit, továbbá a 400 kilogrammot meghaladó saját tömegű mezőgazdasági vontatót és lassú járművet el kell látni a vezetőülésből kapcsolható olyan szerkezettel, amellyel a jármű hátrafelé mozgásba hozható.
Pótkeréktartóra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
99. § A pótkeréktartó berendezésnek a pótkereket — üzemkész és légnyomás nélküli állapotban egyaránt — biztonságosan rögzítenie kell.
Pótkeréktartóra vonatkozó további műszaki feltételek
100. § A pótkeréktartó kialakításának olyannak kell lenni, hogy onnan a pótkerék le-, vagy felrakása egyszerű és legfeljebb 500 N emberi erő igénybevételével elvégezhető legyen. Ezt az előírást csak az 1991. évi július hó 1. napja után engedélyezett járműtípusokra kell alkalmazni.
Járműtámaszra vonatkozó további műszaki feltételek
101. § (1) Az oldalkocsi nélküli motorkerékpárt fel kell szerelni olyan támasztóberendezéssel, amely a motorkerékpárt álló helyzetben rögzíteni képes. A támasztóberendezés a menetiránnyal szembe nem nyílhat.
(2) Minden félpótkocsit, a nem kormányzott kerekű kéttengelyes pótkocsit, továbbá — a motorkerékpár pótkocsija kivételével — minden egytengelyes pótkocsit el kell látni olyan állítható magasságú támasztóberendezéssel, amely a lekapcsolt üres vagy terhelt pótkocsit — megközelítőleg vízszintes helyzetben — meg tudja tartani és lehetővé teszi, hogy a pótkocsit egy személy felkapcsolhassa.
(3) A támasztóberendezésnek a támasztási helyzetben rögzíthetőnek vagy önzárónak, használaton kívüli helyzetben pedig rögzíthetőnek vagy önműködően rögzítettnek kell lenniük.
Billenthető rakfelületre vonatkozó további műszaki feltételek
102. § (1) A billenthető rakfelületet és billentő szerkezetét úgy kell kialakítani, hogy a billentő szerkezet működtetése nélkül a rakfelület billenése kizárt legyen. Ha ez más módon nem teljesíthető, a rakfelületet el kell látni olyan mechanikus működésű biztonsági berendezéssel, amely az alaphelyzetbe visszabillentett rakfelületet önműködően rögzíti.
(2) A billentő szerkezet és a rögzítő szerkezet vezérlőszerveit úgy kell kialakítani, hogy menetközbeni akaratlan működtetésük kizárt legyen.
(3) A billenthető rakfelületű járművet el kell látni olyan védőberendezéssel, amely megakadályozza, hogy az ömlesztett rakomány a vezetőfülkét megrongálhassa.
Elakadásjelzőre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
103. § (1) Az oldalkocsi nélküli motorkerékpár kivételével minden gépjárművön, mezőgazdasági vontatón és lassú járművön készenlétben kell tartani egy elakadásjelző háromszöget.
(2) Az elakadásjelző háromszögnek jóváhagyási jellel kell ellátottnak lennie.
Kerékkitámasztó ékre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
104. §222 Legalább egy – a jármű rögzítésére alkalmas, megfelelő méretű és teherbírású és egy személy által könnyen kezelhető – kerékkitámasztó éket kell készenlétben tartani
a) minden járművön, amelynek megengedett legnagyobb össztömege a 3500 kilogrammot meghaladja;
b) az olyan gépjárművön, mezőgazdasági vontatón és lassú járművön, amely 3500 kilogrammot meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű pótkocsit vontathat.
105. §223
Elsősegélynyújtó felszerelésre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
106. §224 (1)225 A járműveken elsősegélynyújtó felszerelést kell készenlétben tartani, amelynek tartalma a következő:
a) oldalkocsi nélküli motorkerékpár, motoros tricikli és négykerekű segédmotoros kerékpár (mopedautó) esetében:
aa) steril gyorskötöző pólya (10 cm × 5 m): 2 db
ab) steril mull-lap (6 × 6 cm/100 lap): 1 db
ac) kéztisztító/fertőtlenítő lap: 4 db
ad) fóliakesztyű: 1 pár
ae) ragtapasz (1,25 cm × 5 m): 1 tekercs
af) olló (rozsdamentes acélból, 110–150 mm-es): 1 db
ag) polividonum jodatum hatóanyag tartalmú sebfertőtlenítő oldat (30 ml): 1 db
ah) sebtapasz vágható (6 × 10 cm): 2 db
ai) higiénikus arcmaszk (lélegeztetéshez): 1 db
aj) gumis rögzítésű sebészeti szájmaszk: 1 db
ak) elsősegélynyújtás képekben: 1 db
al) tartalomjegyzék: 1 db
b) személygépkocsi, tehergépkocsi, oldalkocsis motorkerékpár, mezőgazdasági vontató és lassú jármű, valamint a kizárólag menetrendszerű helyi járatban közlekedő autóbusz esetén:
ba) steril gyorskötöző pólya (10 cm × 5 m): 4 db
bb) steril gyorskötöző pólya (5 cm × 5 m): 2 db
bc) steril mull-lap (6 × 6 cm/100 lap): 2 db
bd) egyenként csomagolt vágott mullpólya (10 cm × 5 m): 4 db
be) steril mull-lap (50 cm × 80 cm): 3 db
bf) kéztisztító/fertőtlenítő lap: 4 db
bg) fóliakesztyű: 1 pár
bh) háromszögletű kendő 2 db
bi) biztosítótű (40 mm-es): 4 db
bk) ragtapasz (1,25 cm × 5 m): 1 tekercs
bl) olló (rozsdamentes acélból, 110–150 mm-es): 1 db
bm) polividonum jodatum hatóanyag tartalmú sebfertőtlenítő oldat (30 ml): 1 db
bn) sebtapasz vágható (6 × 10 cm): 2 db
bo) higiénikus arcmaszk (lélegeztetéshez): 1 db
bp) gumis rögzítésű sebészeti szájmaszk: 1 db
bq) elsősegélynyújtás képekben: 1 db
br) tartalomjegyzék: 1 db
c) a nem kizárólag menetrendszerinti járatban közlekedő autóbusz, valamint egyéb olyan jármű esetén, ahol a szállítható személyek száma 10 vagy annál több, továbbá a tűzoltó jármű esetében a b) pontban meghatározott mennyiség négyszerese.
Az ag), illetve bm) pontokban meghatározott polividonum jodatum hatóanyag tartalmú sebfertőtlenítő oldat helyettesíthető 6 db 1 ml-es ampulla jódpárnával.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott elsősegélynyújtó felszerelés – a tartalmának alkalmazhatóságára vonatkozó lejárati időn belül – helyettesíthető olyan elsősegélynyújtó felszereléssel, amelyet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam a jármű kategóriájához alkalmazni rendelt, amennyiben azt magyar nyelvű, vagy ábrás elsősegélynyújtási tájékoztatóval ellátták.
(3) Az elsősegélynyújtó felszerelést portól és víztől védett csomagolásban a járművezető számára jól hozzáférhető helyen kell a járművön tartani.
(4) Az elsősegélynyújtó felszerelés (1) bekezdésben meghatározott egyes tartalmi elemei a gyártó által meghatározott időpontig alkalmazhatóak.
(5) Az (1)–(4) bekezdés rendelkezéseit a már forgalomba helyezett járműveken a járműhöz használt bontatlan, lezárt elsősegélynyújtó felszerelés alkalmazhatóságának lejárta esetén, de legkésőbb 2013. január 1. napját követően kell alkalmazni.
Tűzoltókészülékre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
107. § (1)226 Tehergépkocsin, mezőgazdasági vontatón és lassú járművön, továbbá a tehergépkocsiból és pótkocsiból, valamint nyerges vontatóból és félpótkocsiból álló járműszerelvényen, amelynek megengedett legnagyobb össztömege
a) meghaladja a 3500 kg-ot, de legfeljebb 12 000 kg 1 db legalább 6 kg-os
b) meghaladja a 12 000 kg-ot 1 db legalább 12 kg-os vagy
2 db legalább 6 kg-os
A, B és C tűzosztályú1) tüzek oltására alkalmas, szabványos2), por oltóanyagú hordozható, porral oltó tűzoltó készüléket kell készenlétben tartani a járműtűz eloltására.
_______________________
1) A tűzosztályokra vonatkozóan lásd az MSZ EN 2:1992/A1:2005 „A tüzek osztályozása” c. szabványt.
2) Lásd MSZ EN 3.
(2)227 Az autóbuszon a járműtűz eloltására
a) 30 személy befogadóképességig 1 db legalább 3 kg-os,
b) 31–100 személy befogadóképesség között 1 db legalább 6 kg-os,
c) 100 személy befogadóképesség felett 1 db legalább 12 kg-os vagy
2 db legalább 6 kg-os
A, B és C tűzosztályú1) tüzek oltására alkalmas, szabványos2), por oltóanyagú hordozható, porral oltó tűzoltó készüléket kell készenlétben tartani.
__________________
1) A tűzosztályokra vonatkozóan lásd az MSZ EN 2:1992/A1:2005 „A tüzek osztályozása” c. szabványt.
2) Lásd MSZ EN 3.
(3)228 Az (1)–(2) bekezdésekben meghatározott tűzoltó készülékek más oltóanyagú, de legalább azonos oltási teljesítményű hordozható tűzoltó készülékkel helyettesíthetőek.
(4)229 A veszélyes anyagot szállító járművön a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó jogszabályban előírtaknak megfelelő, de legalább az (1) bekezdés szerinti tűzoltó készüléket kell készenlétben tartani.
(5)230 A városi forgalomban közösségi közlekedésben használt, 22 főnél több utas szállításra alkalmas (M3 I. osztályú) autóbuszt – a (2) bekezdésben meghatározott tűzoltó készülék mellett – el kell látni az autóbusz motorterében keletkezett tüzek oltására alkalmas, a BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság engedélyével rendelkező önműködő, tűzoltótechnikai termékkel.
A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerre vonatkozó további műszaki feltételek231
107/A. §232 (1) A 2015/758 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó M1, N1 kategóriába tartozó járművet – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel kell felszerelni.
(2) Nem kell a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerrel felszerelni
a) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) II. melléklet A. rész 5.2. pontjában meghatározott, M1 és N1 kategóriájú páncélozott járműveket, amelyek az EN 1063:2000 európai szabvány (A golyóálló üvegezés vizsgálata és osztályozása) szerinti BR 7 besorolású golyóálló biztonsági üvegezéssel és az EN 1522:1999 európai szabványnak (Ablakok, ajtók, ablaktáblák és zsaluziák golyóállósága) megfelelő alkatrészekkel rendelkeznek, abban az esetben, ha ezek a járművek a különleges rendeltetésük miatt nem tudnak eleget tenni a 2015/758 európai parlamenti és tanácsi rendelet és e rendelet követelményeinek;
b) a kis sorozatban gyártott és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 22. és 23. cikke alapján jóváhagyott járműveket;
c) a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 24. cikke alapján jóváhagyott járműveket.
107/B. §233 (1) A 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer típusvizsgálati követelményeket és ezzel összefüggő alapvető eljárási szabályokat
a) a 2015/758 európai parlamenti és tanácsi rendelet,
b) a 2017/78 bizottsági végrehajtási rendelet, valamint
c) a 2017/79 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet
határozza meg.
(2) A közlekedési hatóság nem adhat EK-típusjóváhagyást olyan új típusú gépjárműveknek, amelyek nem felelnek meg az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek.
EGYES JÁRMŰFAJTÁKRA VONATKOZÓ KÜLÖN ELŐÍRÁSOK
Trolibuszokra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
108. § E rendeletnek az autóbuszra vonatkozó műszaki üzemeltetési feltételeit a trolibuszra is alkalmazni kell.
Trolibuszokra vonatkozó további műszaki feltételek
109. § (1) E rendeletnek az autóbuszra vonatkozó további műszaki feltételeit a trolibuszra is alkalmazni kell.
(2) A 65. § (4) bekezdésében foglalt rendelkezést a trolibusz elektromos fékjére is alkalmazni kell.
(3) A trolibuszt úgy kell kialakítani, hogy annak elindítása ne legyen lehetséges a segédenergiát szolgáló berendezések (fék- és kormányberendezés) működtetése (bekapcsolása) nélkül.
(4) A trolibusz elektromos berendezéseire vonatkozó követelmények:
a) a jármű hajtómotorjának gyorsításkor és fékezéskor finoman szabályozhatónak kell lenni; a jármű legnagyobb gyorsulása nem haladhatja meg a 2 m/s2 értéket,
b) a jármű áramszedőjének automatikus lehúzószerkezettel ellátott kettős rúdáramszedőnek kell lennie,
c) az áramszedőnek a 4,2—6,0 méteres magasságú munkatartományban közel állandó statikus erővel kell terhelnie a munkavezetéket, és álló helyzetben, valamint az engedélyezett legnagyobb sebesség mellett is biztosítania kell a biztonságos áramlevételt.
d) az áramszedő konstrukciójának biztosítania kell, hogy a trolibusz hossztengelye a felsővezeték tengelyétől mindkét irányban legalább 4,0 méterre kitérhessen. Az áramszedő — ha ez nem a munkavezetéken áll — csúszófejének magassága az út szintjétől legfeljebb 7,0 méter lehet,
e) a vezérlő áramkörök névleges feszültsége 24 V-nál több nem lehet,
f) a hálózati feszültség kimaradását a vezető számára hangjelzéssel jelezni kell,
g) ha a járművön önjárást biztosító berendezés van, annak lehetővé kell tenni, hogy az üres jármű vízszintes pályán legalább 5 km/h sebességgel legalább 1000 méteres utat megtegyen, és képes legyen üresen 8%-os emelkedőn való megindulásra; az önjáró üzemmód bekapcsolt állapotát a vezető számára borostyánsárga visszajelző lámpával jelezni kell,
h) a jármű elektromos fékrendszerének olyannak kell lenni, hogy automatikusan biztosítsa a visszatáplálásról az ellenállás fékezésre való áttérést abban az esetben, ha a hálózat a visszatáplálást nem teszi lehetővé; ellenállás-fékezés esetén a fékezést egészen kis (kb. 5 km/h) sebességig biztosítani kell,
i)234 a jármű villamos berendezéseinek teljesítenie kell az érintésvédelemre, a túlterhelés elleni védelemre, a zárlatvédelemre, a túlfeszültség elleni védelemre, a feszültség-kimaradásra, a szigetelésre, valamint a földelésre vonatkozó biztonsági követelményeket.
Különleges anyagok szállítására szolgáló járművekre és járműfelépítményekre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
110. § (1) A jogszabályban meghatározott veszélyes anyagok szállítására szolgáló járműnek meg kell felelnie a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó szabályzat (ADR) előírásainak.
(2) A közúti járműre felszerelt, élelmiszer szállítására szolgáló zárt felépítménynek (tartálynak) meg kell felelnie az ilyen felépítményre (tartályra) vonatkozó közegészségügyi előírásoknak.
Különleges felépítményű járművekre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
111. § (1) A gépjárműre, a mezőgazdasági vontatóra, lassú járműre, illetőleg a pótkocsira felszerelt, nem a közlekedési üzemhez tartozó berendezésnek (daru, egyéb emelőgép, létra, nem a jármű meghajtására szolgáló erőgép, vagy munkagép, erősáramot előállító vagy felhasználó berendezés, olyan tartály, amelyben az üzemszerű használat — töltés, szállítás, ürítés — során a légköri nyomástól eltérő nyomás keletkezik vagy keletkezhet, továbbá a külső hőmérséklettől eltérő hőfokon történő szállításra szolgáló tartály stb.) meg kell felelnie a járműre szerelt — ilyen előírás hiányában a nem járműre szerelt — ilyen berendezésre vonatkozó előírásoknak.
(2) Az (1) bekezdésben említett, nem a közlekedési üzemhez tartozó berendezések alaphelyzetben a megengedett legnagyobb magassági méret fölé, valamint oldalra a jármű legszélső pontján túl nem nyúlhatnak. A járművön előre vagy hátra túlnyúló alkatrészek széleit piros-fehér sávozásúra be kell festeni, ezen felül — túlnyúló rakomány megjelölésére vonatkozó rendelkezések értelemszerű alkalmazásával — jelző lámpákkal és fényvisszaverőkkel kell felszerelni. Ha az alkatrész túlnyúlása a 0,50 métert meghaladja, azt mindkét oldalon oldalra mutató, borostyánsárga fényt adó jelzőlámpákkal és borostyánsárga színű fényvisszaverőkkel is fel kell szerelni. E lámpákat és fényvisszaverőket a legtávolabbra nyúló pont közvetlen közelében kell elhelyezni. E lámpáknak a helyzetjelzőkkel együtt kell működniük. A korábban hatályban volt rendelkezések szerint előírt fekete-sárga sávozást az 1994. évi július hó 1. napjáig kell piros-fehér sávozásúra átfesteni.
(3)235 A gépkocsi hátsó részére felszerelt, üzemeltetése során a rakfelületen hátra túlnyúló, az (1) bekezdésben meghatározott munkavégző berendezéseket el kell látni a (2) bekezdés szerinti jelöléssel, valamint leghátsó részénél 2 vagy 4 darab, hátra borostyánsárga villogó fényt kibocsátó fényjelző készülékkel. A fényjelző készüléknek az 5. kategóriájú236 irányjelző lámpákra vonatkozó követelményeknek kell megfelelnie. A 2003. július 1. napja előtt forgalomba helyezett gépkocsikat 2004. december 31. napjáig kell jelöléssel és fényjelző készülékkel ellátni.
Különleges felépítményű járművekre vonatkozó további műszaki feltételek
112. § (1) A 111. § (1) bekezdésében említett berendezéseket olyan szerkezettel kell ellátni, amely alaphelyzetben rögzíteni képes azokat a mozgó (lengő) alkatrészeket, amelyek a járművön túlnyúlhatnak. A rögzítőszerkezetnek olyannak kell lennie, hogy a véletlen (akaratlan) kioldás kizárt legyen.
(2) Ha a különleges felépítmények tekintetében a járműre nem szerelt ilyen berendezésekre vonatkozó előírások a járműre szereltség miatt közlekedésbiztonsági, környezetvédelmi, munkavédelmi vagy közegészségügyi szempontból nem elegendőek, a berendezés minősítése tekintetében illetékes szerv a járműre szerelt ilyen berendezésre további előírásokat állapíthat meg.
(3)237 Ha a különleges felépítménnyel ellátott jármű tekintetében e rendelet előírásai a különleges felépítmény miatt közlekedésbiztonsági, környezetvédelmi vagy munkavédelmi szempontból nem elegendőek, a közlekedési hatóság – a felépítmény minősítése tekintetében illetékes szervvel (szervekkel) egyetértésben – a járműre e rendelet előírásain túlmenően további előírásokat állapíthat meg.
(4) Az olyan járműszerelvényt, amely hosszú rakomány szállítására szolgál, és a rakomány egyidejűleg mind a vonó járművet, mind a pótkocsit terheli, úgy kell kialakítani, hogy a rakomány a járműtagok egymáshoz viszonyított és a járműszerelvény haladása közben szükséges elmozdulását ne akadályozza.
Az emelt sebességgel való közlekedésre alkalmas autóbuszra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
112/A. §238 (1) A külön jogszabályban239 meghatározott emelt sebességgel való közlekedésre jogosult autóbusz (a továbbiakban: emelt sebességhatárú autóbusz) kizárólag ülő utasok szállítására kialakított legyen és feleljen meg a 15. számú mellékletben meghatározott műszaki követelményeknek.
(2) Az emelt sebességhatárú autóbusznak az ER. 13/A. §-ában meghatározott eljárás szerint kiadott hatósági engedéllyel kell rendelkeznie.
(3) Az emelt sebesség számértékét az autóbusz hátsó oldalán – kör alakú, 15 cm átmérőjű, 2 cm széles piros szegélyű, fehér alapon 6 cm magas fekete számjegyekkel – fel kell tüntetni.
Versenyjárműre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek240
112/B. §241 (1) Az e rendeletben foglalt üzemeltetési műszaki feltételeket – az ER. megjelölt eljárásaiban – a versenyjárművek esetében a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) versenyjármű utasterének szilárdsága beépített bukócső kerettel megnövelhető,
b) az a) pont szerint kialakított utastérben legfeljebb 3 fő részére alakítható ki ülőhely,
c) a versenyjármű ülőhelyeihez legalább négy ponton rögzített biztonsági övet kell felszerelni az e célra kialakított bekötési pontokhoz csatlakoztatva,
d) a versenyjármű közeltéri zaj értéke „A” szűrővel mérve nem haladhatja meg a 102 dBa értéket,
e) a versenyjármű hajtómotorja által kibocsátott kipufogógáz szennyezőanyag-tartalma nem haladhatja meg a „0” környezetvédelmi osztályba tartozó járművekhez tartozó 5. számú mellékletben meghatározott határértékeket,
f) ha a versenyjármű üzemanyagtartálya nem gyári kialakítású, akkor annak megfelelőségét az adott jármű gépkönyvében kell igazolni,
g) a versenyjármű legfeljebb 2 darab kiegészítő féklámpa szerelhető fel,
h) a versenyjármű legnagyobb teljesítményét 30 napnál nem régebbi, erre vonatkozó mérési jegyzőkönyv alapján kell megállapítani,
i) a versenyjármű kerekekre vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek megfelelőségét az adott jármű gépkönyvében kell igazolni,
j)242 ha ez a rendelet vagy más jogszabály valamely járműtulajdonság, járműalkatrész vagy járműtartozék jóváhagyási jellel való ellátottságát követeli meg, versenyjármű esetében a jóváhagyások helyett elfogadhatóak az országos autóverseny rendszert működtető, országos sportági szövetség vagy a nemzetközi sportági szövetség által kiadott jóváhagyások (homologizációk).
(2) Az (1) bekezdésben foglaltaknak való megfelelőséget a jármű üzembentartójának – az országos autóverseny rendszert működtető, országos sportági szövetség által – a járműhöz kiállított gépkönyvvel kell igazolni.
Versenyjárműre vonatkozó további műszaki feltételek243
112/C. §244 A versenyjárműnek – a gépkönyvében meghatározott versenyzési célú műszaki jellemzői tekintetében – nem kell megfelelnie az e rendeletben meghatározott további műszaki feltételeknek.
Csoportos személyszállításra használt tehergépkocsikra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
113. § A csoportos személyszállításra használt tehergépkocsit fel kell szerelni:
a) a szállítandó személyek számának megfelelő, szilárd háttámlával ellátott ülésekkel; az üléseket az alvázhoz, vagy a padlóhoz szilárdan rögzíteni kell; az üléseknek a kocsiszekrény oldalaitól függetleneknek kell lenniük; az üléseket úgy kell elhelyezni, hogy az utasok fel- és leszállását ne akadályozzák,
b) az ülések ülőfelületénél legalább 0,35 méterrel magasabb oldalfalakkal; az oldalfalakat olyan szerkezettel kell összekapcsolni, amely a rázkódás hatására sem nyílhat ki,
c) az utasok fel- és leszállására alkalmas lépcsővel vagy hágcsóval,
d) olyan könnyen kezelhető jelzőkészülékkel, amely a szállított személyek és a vezető állandó összeköttetését biztosítja,
e) az e rendeletben az utóbuszra előírt mentődobozzal.
A segédmotoros kerékpárra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
114. § A kétkerekű segédmotoros kerékpárra az oldalkocsi nélküli motorkerékpárra vonatkozó, a három- és négykerekű segédmotoros kerékpárra pedig a motoros triciklire vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételeket kell a következő eltérésekkel alkalmazni:
a) segédmotoros kerékpárhoz oldalkocsi nem csatolható,
b) segédmotoros kerékpárra vonószerkezet nem szerelhető fel,
c) segédmotoros kerékpárra a 29. § rendelkezései nem vonatkoznak, a segédmotoros kerékpár fékszerkezeteinek a 12. számú mellékletben meghatározott fékezési követelményeket kell kielégíteniük,
d) a segédmotoros kerékpárra távolsági fényszóró felszerelése nem kötelező,
e) a segédmotoros kerékpár tompított fényszórójára a 43. § (3) bekezdésének a megvilágításra vonatkozó rendelkezései nem vonatkoznak, de a tompított fényszórónak legalább 15 W teljesítményűnek kell lennie,
f) a segédmotoros kerékpárra féklámpa felszerelése nem kötelező,
g) a segédmotoros kerékpáron hangjelzésre kerékpárcsengő, vagy 75—112 dBA hangerejű jelzést adó más hangjelző berendezés alkalmazható,
h) a segédmotoros kerékpár kerekére is felszerelhető a kerékpárra előírt küllőprizma. A pedállal is hajtható segédmotoros kerékpárt fel szabad szerelni mindkét oldali lábpedálon elöl és hátul borostyánsárga fényvisszaverővel.
A segédmotoros kerékpárra vonatkozó további műszaki feltételek
115. §245 (1) A segédmotoros kerékpárnak a külső zajra (elhaladási zaj), valamint a hajtómotor kipufogógáz szennyezőanyag-tartalmára vonatkozó jóváhagyási jellel kell rendelkeznie.
(2) Segédmotoros kerékpárra csak jóváhagyási jellel ellátott fényszórót, helyzetjelző lámpát és irányjelző lámpát szabad felszerelni. Segédmotoros kerékpáron mind a segédmotoros kerékpárhoz mind a gépjárműhöz jóváhagyott lámpák alkalmazhatók.
(3) A segédmotoros kerékpárt fel kell szerelni két, egymástól független vezérlésű üzemi fékszerkezettel, melyek közül az egyik az első, a másik a hátsó kerékre hat.
(4) A segédmotoros kerékpár vázán vagy a vázon rögzített adattáblán beütéssel kell feltüntetni
— a gyártási számot a gyártónak,
–246 az azonosítási jelet a gyártónak, a forgalmazónak vagy a közlekedési hatóságnak.
A közúti közlekedésben részt vevő kerékpárra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek247
116. §248 (1) A kerékpárt fel kell szerelni
a) könnyen kezelhető, megbízható kormányberendezéssel, amely semmilyen helyzetében nem akadályozza a kerékpár egyéb kezelőszerveinek működtetését,
b) két, egymástól függetlenül működtethető, száraz és nedves időben egyaránt hatásos fékszerkezettel, amelyek közül az egyik az első, a másik a hátsó kerékre hat,
c) hangjelző berendezéssel, amely csak csengőhangot adhat,
d) egy előre fehér vagy kadmiumsárga fényt adó, sötétben, tiszta időben legalább 150 méter távolságról látható lámpával,
e) egy hátra piros fényt adó, sötétben, tiszta időben legalább 150 méter távolságról látható helyzetjelző lámpával,
f) elől egy fehér, hátul egy vagy két piros színű, szimmetrikusan elhelyezett, nem háromszög alakú fényvisszaverővel, és
g) legalább az első keréken, legalább 2 db, egy átmérő mentén elhelyezett borostyánsárga színű, mindkét oldal felé hatásos oldalsó fényvisszaverővel (küllőprizmával). A küllőprizmák helyett vagy mellett alkalmazható két oldalon fehér fényvisszaverő körgyűrű felület is a kerékpántok közvetlen közelében vagy az ENSZ–EGB 88. sz. előírásának megfelelő gumiabroncsokon.
(2) Az (1) bekezdés d) és e) pontjában meghatározott világító berendezés elhelyezhető a kerékpárt hajtó személyen is. A világító berendezések által kibocsátott fény villogó üzemmódú is lehet.
(3) A kerékpárt fel szabad szerelni
a) oldalán borostyánsárga,
b) mindkét oldali lábpedálon elől és hátul borostyánsárga
fényvisszaverővel, továbbá
c) a kerékpár bal oldalán, hátul elhelyezett, személlyel vagy tárggyal való ütközéskor visszahajló szélességjelzővel, amely előre fehér, hátra piros színű fényvisszaverőt tartalmaz. A szélességjelző behajtható kivitelű is lehet.
(4) A kerékpárra felszerelt fényvisszaverőknek sötétben, tiszta időben – olyan járműből, amelynek távolsági fényszórója azt megvilágítja – 150 méterről észlelhetőnek kell lenniük.
(5) A kettőnél több kerekű és 0,80 méternél szélesebb kerékpárt mindkét oldalon fel kell szerelni az (1) bekezdés d)–f) pontjában említett világító vagy fényjelző berendezéssel. Ezek a berendezések a jármű legszélső pontjától 0,15 méternél távolabb, egymáshoz pedig 0,60 méternél közelebb nem lehetnek.
(6) A kerékpárra gyermekülés olyan módon szerelhető fel, hogy az ülés és a rajta ülő gyermek a vezetőt a kilátásban és a vezetésben ne akadályozza, a kerékpár világító- és jelzőberendezéseit ne takarja. Az ülésfelület súlypontjának a jármű hosszanti függőleges szimmetriasíkjában, a tengelysíkok között kell elhelyezkednie. A vezető háta mögött közvetlenül elhelyezett gyermekülés azzal a feltétellel megengedett, hogy háttámlával és a gyermek méretére beállítható, általa ki nem kapcsolható, a kibújást minden körülmények között megakadályozó utasvisszatartó rendszerrel van ellátva.
Az üléshez kapaszkodót és lábtartót is fel kell szerelni, és a konstrukciónak meg kell akadályoznia, hogy a gyermek lába a kerékkel érintkezésbe kerülhessen. Az ülés, a kapaszkodó és a lábtartó nem lehet összefüggésben a kormányzott kerékkel, valamint az azzal együtt elforduló szerkezettel.
(7) A kerékpárhoz kapcsolható legfeljebb 0,70 méter széles és legfeljebb 70 kilogramm össztömegű, egy kerekű vagy egytengelyű, két nyomon futó vontatmány (a továbbiakban: kerékpár utánfutó).
(8) A kerékpár utánfutót fel kell szerelni
a) hátul egy, az utánfutó középsíkjában, vagy attól balra, az úttest szintje felett legalább 0,35 méter és legfeljebb 0,60 méter magasságban elhelyezett piros színű, háromszög alakú – a pótkocsira előírt – fényvisszaverővel,
b) a kerékpárra előírt hátsó helyzetjelző lámpával.
(9) Az önálló energiaforrással rendelkező és dinamóval szerelt lámpákat kivéve a kerékpár utánfutó hátsó helyzetjelző lámpája elektromos kapcsolásának olyannak kell lennie, hogy bekapcsolása a kerékpár hátsó helyzetjelző lámpáját kikapcsolja.
(10) A kerékpár utánfutót fel szabad szerelni elől az utánfutó középsíkjától balra és jobbra szimmetrikusan, az utánfutó széleitől 150 mm-re nem távolabb, az úttest szintje felett legalább 0,35 méter és legfeljebb 0,90 méter magasságban kettő, nem háromszög alakú fehér színű fényvisszaverővel.
(11) Az önálló energiaforrással rendelkező lámpákat kivéve a kerékpár lámpák elektromos kapcsolásának olyannak kell lenni, hogy a lámpák együtt legyenek be- és kikapcsolhatók.
(12) A kerékpár első lámpájának és hátsó helyzetjelző lámpájának villogó üzemmódja megengedett.
(13) A kerékpár világító és fényjelző berendezéseit úgy kell elhelyezni, hogy
a) az (1) bekezdés d) pontjában említett lámpák az úttesthez 0,35 méternél közelebb, és az úttesttől 2,00 méternél távolabb ne legyenek,
b) az (1) bekezdés e) pontjában említett hátsó (piros színű) helyzetjelző lámpák az úttesthez 0,35 méternél közelebb, és a lámpák az úttesttől 2,00 méternél távolabb ne legyenek,
c) az (1) bekezdés f) pontjában említett fényvisszaverők az úttesthez 0,35 méternél közelebb, és az úttesttől 0,90 méternél távolabb ne legyenek,
d) az (1) bekezdés g) pontjában említett keréken az oldalsó (borostyánsárga színű) fényvisszaverő (küllőprizmát) távolsága a kerékabroncstól 0,10–0,15 méter legyen,
e) a (3) bekezdésben említett szélességjelző felnyitott állapotban a kerékpár hosszirányú függőleges felezősíkjától balra 0,30–0,40 méterre és az úttest szintjétől 0,35–0,90 méterre legyen.
Az állati erővel vont járművekre és a kézikocsikra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
117. § (1) Az állati erővel vont járművet és kézikocsit fel kell szerelni:
a) az üzembentartó nevét és lakcímét feltüntető, a jármű jobb első részén elhelyezett, legalább 0,15x0,30 méter nagyságú táblával,
b) a jármű bal oldali legszélső pontját jelző, előre fehér, hátra piros fényt adó, éjszaka, tiszta időben legalább 150 méter távolságból látható, nem vakító lámpával (lámpákkal),
c) hátul mindkét oldalon, a jármű legszélső pontjától legfeljebb 0,40 méter távolságban, a talajtól legalább 0,35 méter és legfeljebb 0,60 méter távolságban elhelyezett, legalább 50 cm2 hatásos felületű, a 70. § (1) bekezdésében meghatározott, piros színű fényvisszaverővel,
d) a jármű hátulján elhelyezett, hátulról jól látható, legalább 750 cm2 felületű, ferde piros-fehér csíkozású fényvisszaverő táblával. A táblát úgy kell elhelyezni, hogy alsó széle az úttest szintjéhez legfeljebb 0,60 méter távolságban legyen. A tábla fényvisszaverő képességének olyannak kell lennie, hogy sötétben, tiszta időben távolsági fényszóróval megvilágítva 150 méterről észlelhető legyen.
(2) Az állati erővel vont járművet — a szán kivételével — fel kell szerelni olyan rögzítő fékkel, amely a járművet 16%-os lejtőn megtartja. A személyszállításra berendezett ilyen jármű fékberendezésének a hajtó által menet közben is működtethetőnek kell lennie.
Kerti traktorra vonatkozó üzemeltetési műszaki feltételek
118. § Az egytengelyes motoros részből és hozzákapcsolt egytengelyes pótkocsiból álló, a közúti közlekedésben egy egységként résztvevő, és 15 km/h sebességnél gyorsabban haladni nem képes lassú járművet (a továbbiakban: kerti traktor), ha a lassú járműre előírt követelményeknek nem felel meg, legalább a következőkkel kell felszerelni:
a) olyan, a vezető által menet közben is működtethető és rögzíthető fékberendezéssel, amely a járművet bármely terhelési állapotában legalább 2 m/s2 lassulással lefékezni, és a terhelt járművet 18%-os lejtőn megtartani képes,
b) olyan kormányberendezéssel, amely a 33. § (3) bekezdésében meghatározott követelményeket kielégíti,
c) előre fehér, hátra piros fényt adó, éjszaka, tiszta időben legalább 150 méter távolságból látható, nem vakító lámpával (lámpákkal) amely a jármű előtt az utat legalább 10 méter távolságig megvilágítja, az 1,60 méternél nem szélesebb kerti traktoron e lámpát (lámpákat) a jármű bal oldalán, az 1,60 méternél szélesebb kerti traktoron e lámpákat a jármű bal és jobb oldalán egyaránt el kell helyezni, elhelyezési méreteikre a helyzetjelző lámpákra vonatkozó előírásokat kell alkalmazni és energiaellátásuk olyan legyen, hogy a jármű álló helyzetében is világíthassanak,
d) a 117. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott fényvisszaverőkkel,
e) a 117. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott fényvisszaverő táblával,
f) mind az egytengelyes motoros részt, mind a hozzákapcsolt pótkocsit első, fehér színű, nem háromszög alakú fényvisszaverővel.
HATÁLYBALÉPTETŐ RENDELKEZÉSEK
Hatálybalépés
119. § (1) Ez a rendelet 1990. július hó 1. napján lép hatályba.
(2)249
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
119/A. § A közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet módosításáról szóló 30/2017. (VIII. 14.) NFM rendelettel (a továbbiakban: NFM rendelet) megállapított 107. § (5) bekezdését az NFM rendelet hatálybalépését251 követően első alkalommal forgalomba helyezett új autóbuszok esetében kell alkalmazni.
119/B. §252 Amennyiben a jármű sűrített levegővel működő üzemi fékrendszere nem tartalmaz a 29. § (5) bekezdése szerinti csatlakozókat, akkor – az ER. 11. számú melléklete szerinti fékvizsgálati technológia végrehajthatósága érdekében – 2022. május 20-ig fel kell szerelni azokat.
Az Európai Unió jogának való megfelelés254
120. §255 Ez a rendelet
1. a gépjárművek megengedett zajszintjére és kipufogórendszereire vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/157/EGK tanácsi irányelvnek, valamint az azt módosító 84/424/EGK, 92/97/EGK, 2006/96/EK tanácsi, továbbá 73/350/EGK, 81/334/EGK, 84/372/EGK, 89/491/EGK, 96/20/EK, 1999/101/EK és 2007/34/EK bizottsági irányelveknek;
2. a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. március 20-i 70/220/EGK tanácsi irányelvnek, valamint az azt módosító 83/351/EGK, 88/76/EGK, 88/436/EGK, 91/441/EGK, 93/59/EGK és 2006/96/EK tanácsi, 77/102/EGK, 78/665/EGK, 89/491/EGK, 96/44/EK, 98/77/EK, 1999/102/EK, 2002/80/EK, 2003/76/EK bizottsági, és 94/12/EK, 96/69/EK, 2001/1/EK, 2001/100/EK európai parlamenti és tanács irányelveknek;
3.256
4.257
5.258
6.259
7.260
8.261
9.262
10. a járművekben használt dízelmotorok szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1972. augusztus 2-i 72/306/EGK tanácsi irányelvnek, valamint az azt módosító 89/491/EGK, 97/20/EK és 2005/21/EK bizottsági irányelveknek;
11.263
12.264
13.265
14.266
15.267
16.268
17.269
18.270
19.271
20.272
21.273
22.274
23.275
24.276
25.277
26.278
27.279
28.280
29.281
30.282
31.283
32.284
33.285
34.286
35.287
36.288
37.289
38.290
39.291
40.292
41.293
42.294
43.295
44.296
45.297
46.298
47.299
48.300
49.301
50.302
51.303
52.304
53.305
54.306
55.307
56. a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosító jelzéseiről szóló, 2009. november 25-i 2009/139/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
57.308
58.309
59.310
60.311
61.312
62.313
63.314
64.315
65. a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok látómezőjéről és szélvédőtörlőiről szóló, 2008. január 15-i 2008/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
66.316
67.317
68. a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra szerelt, a mezőgazdaságban vagy erdészetben alkalmazott szerszámokon, gépeken vagy pótkocsikon használt világító és fényjelző berendezések elektromos csatlakozójára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. május 20-i 75/323/EGK tanácsi irányelvnek;
69.318
70.319
71.320
72.321
73.322
74.323
75.324
76.325
77.326
78.327
79.328
80. a mezőgazdasági és erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó 80/720/EGK, 86/298/EGK, 86/415/EGK és 87/402/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 2000/25/EK és a 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2010. március 15-i 2010/22/EU bizottsági irányelv, továbbá a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok típusjóváhagyására vonatkozó 80/720/EGK és 86/297/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2003/37/EK, 2009/60/EK és 2009/144/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv műszaki rendelkezéseinek kiigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2010. szeptember 8-i 2010/62/EU bizottsági irányelvnek;
81.329
82.330
83.331
84.332
85.333
86. a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriái esetében a gumiabroncsok futófelület-mintázatának mélységére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. július 18-i 89/459/EGK tanácsi irányelvnek;
87. a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelv, valamint az azt módosító 2002/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
88.334
89. a gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekről és a 70/220/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/69/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
90.335
91.336
92.337
93.338
94.339 az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikk (2) bekezdésének, 8. cikk (1) bekezdésének és II. mellékletének, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2010. február 23-i 2010/115/EU bizottsági határozatnak;
95.340
96. a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló irányelvek módosításáról szóló, 1982. december 17-i 82/890/EGK tanácsi irányelvnek;
97. az ipari termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló egyes irányelveknek a tagállamokat jelző megkülönböztető számok és betűk vonatkozásában történő módosításáról szóló, 1987. június 25-i 87/354/EGK tanácsi irányelvnek;
98. a 74/150/EGK, 74/151/EGK, 74/152/EGK, 74/346/EGK, 74/347/EGK, 75/321/EGK, 75/322/EGK, 76/432/EGK, 76/763/EGK, 77/537/EGK, 78/764/EGK, 78/933/EGK, 79/532/EGK, 79/533/EGK, 80/720/EGK, 86/297/EGK, 86/415/EGK és 89/173/EGK tanácsi irányelvnek a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebessége tekintetében történő módosításáról szóló, 1997. szeptember 23-i 97/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
99. a 2005/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének, valamint a 2005/78/EK irányelv IV. és V. mellékletének a járművekben használt kibocsátáscsökkentést ellenőrző rendszerekre és a gázüzemű motorokra vonatkozó mentességekre vonatkozó követelményeinek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2006. június 6-i 2006/51/EK bizottsági irányelvnek;
100. a gépjárművek újrafelhasználhatóságra, újrafeldolgozhatóságra és hasznosíthatóságra tekintettel történő típusjóváhagyásáról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. október 26-i 2005/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az azt módosító 2009/1/EK bizottsági irányelvnek;
101. a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2006. május 17-i 2006/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
102. a Közösségben nyilvántartásba vett nehéz tehergépjárművek visszapillantó tükrökkel való utólagos felszereléséről szóló, 2007. július 11-i 2007/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
103.341 a 3,5 tonnánál könnyebb járművekben a biztonsági öv kötelező használatára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 91/671/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. április 8-i 2003/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikk 2., 3. pontjának és az 2014. február 27-i 2014/37/EU bizottsági végrehajtási irányelv 1. cikk 1–2. pontjának;
104. a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteiről, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló, 1996. június 25-i 96/53/EK tanácsi irányelvnek, valamint annak a 2002/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel történt módosításának;
105.342 az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/47/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek
106.343 a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek;
107.344 az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1242 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
108.345 az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2011. március 30-i 2011/637/EU bizottsági irányelvnek, az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2013. május 17-i 2013/28/EU bizottsági irányelvnek;
109.346 az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/774 bizottsági irányelvnek;
110.347 az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2017. november 15-i (EU) 2017/2096 bizottsági irányelvnek;
111.348 az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a lakóautók abszorpciós hűtőgépeinek szénacél hűtőrendszerében korrózióálló anyagként használt hat vegyértékű krómra vonatkozó mentesség tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. december 17-i (EU) 2020/362 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvnek;
112.349 az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének alkatrészekben használt ólomra és ólomvegyületekre vonatkozó egyes mentességek tekintetében történő módosításáról szóló, 2019. december 17-i (EU) 2020/363 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvnek;
113.350 a 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az ólom megmunkálási célra szánt alumíniumötvözetekben, valamint rézötvözetekben és egyes akkumulátorokban történő felhasználására vonatkozó mentességek tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. december 16-i (EU) 2023/544 felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvnek
való megfelelést szolgálja.
121. §351 Ez a rendelet
1. a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikkének;
2. a járművek EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezéseknek és egyes légkondicionáló rendszerek szivárgásainak mérésére szolgáló harmonizált vizsgálatok az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelve értelmében történő megállapításáról szóló, 2007. június 21-i 706/2007/EK bizottsági rendelet;
3. a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 14-i 78/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
4. a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. június 18-i 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
5. a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról szóló 78/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról, a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 22-i 631/2009/EK bizottsági rendelet;
6. a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. január 14-i 79/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
7. a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról szóló 79/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. április 26-i 406/2010/EU bizottsági rendelet;
7a.352 a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak.
8. az egyes gépjárművek szélvédő-jégmentesítő és -párátlanító berendezéseire vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. július 27-i 672/2010/EU bizottsági rendelet;
9. a gépjárművek és pótkocsijaik hátsó rendszámtáblái felszerelésének helyére és rögzítésének módjára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. november 8-i 1003/2010/EU bizottsági rendelet;
10. a gépjárművek elvontató berendezéseire vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. november 8-i 1005/2010/EU bizottsági rendelet;
11. az egyes gépjárművek szélvédőtörlő és szélvédőmosó rendszereire vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. november 9-i 1008/2010/EU bizottsági rendelet;
12. az egyes gépjárművek kerékdobjaira vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2010. november 9-i 1009/2010/EU bizottsági rendelet;
13. gépjárművek és pótkocsijaik hatóságilag előírt gyári adattáblájára és járműazonosító számára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2011. január 11-i 19/2011/EU bizottsági rendelet;
14. a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáira a felcsapódó víz elleni védőrendszerekkel összefüggésben vonatkozó típus-jóváhagyási előírások tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. január 27-i 109/2011/EU bizottsági rendelet;
15. a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek típusjóváhagyásáról szóló bizonyos előírásainak felvétele tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. április 27-i 407/2011/EU bizottsági rendelet;
16. a gépjárműveknek és pótkocsijaiknak a gumiabroncsaik felszerelése tekintetében történő típusjóváhagyásáról, valamint a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, 2011. május 12-i 458/2011/EU bizottsági rendelet;
17. a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról szóló 78/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 631/2009/EK rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2011. május 12-i 459/2011/EU bizottsági rendelet;
18. a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendeletnek a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetősége tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. június 8-i 566/2011/EU bizottsági rendelet;
19. az 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében történő végrehajtásáról és módosításáról, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I–III. mellékletének módosításáról szóló, 2011. május 25-i 582/2011/EU bizottsági rendelet, valamint az azt módosító 64/2012/EU bizottsági rendelet;
20. a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet sebességváltás-jelzők tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2012. január 24-i 65/2012/EU bizottsági rendelet;
21. az egyes gépjárművekre a járműbe való bejutás és a manőverezőképesség tekintetében vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról, továbbá a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2012. február 15-i 130/2012/EU bizottsági rendelet;
22. a 19/2011/EU rendeletnek a gépjárművek és pótkocsijaik hatóságilag előírt gyári adattáblájára vonatkozó típus-jóváhagyási követelmények tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. március 21-i 249/2012/EU bizottsági rendelet;
23. a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes gépjármű-kategóriákra a fejlett vészfékező rendszerek szempontjából vonatkozó típus-jóváhagyási előírások tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. április 16-i 347/2012/EU bizottsági rendelet;
24. a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek gépjárművekbe történő beépítésére vonatkozó típus-jóváhagyási előírások tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. április 23-i 351/2012/EU bizottsági rendelet;
25. a 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendeletnek a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 6) kibocsátása tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. május 29-i 459/2012/EU bizottsági rendelet;
26. a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek típusjóváhagyásáról szóló bizonyos előírásainak felvétele tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. június 20-i 523/2012/EU bizottsági rendelet;
27.353 az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti alkatrész- és anyagkódolási szabványok létrehozásáról szóló, 2003. február 27-i 2003/138/EK bizottsági határozat;
28. a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók gépjárművel való ütközést megelőző, illetve annak során történő védelméről és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003/102/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke végrehajtásához szükséges műszaki előírásokról szóló, 2003. december 23-i 2004/90/EK bizottsági határozat;
29. a gépjárművekre szerelt elülső védelmi rendszerek használatáról szóló 2005/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben előírt vizsgálatok elvégzésének részletes műszaki követelményeiről szóló, 2006. március 20-i 2006/368/EK bizottsági határozat;
30.354 a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gépjárművek és azok pótkocsijainak tömegével és méreteivel kapcsolatos típus-jóváhagyási előírások tekintetében történő végrehajtásáról és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2012. december 12-i 1230/2012/EU bizottsági rendelet;
31.355 a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 692/2008/EK bizottsági rendeletnek a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárásra benyújtott járművek széndioxid-kibocsátásának meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. február 19-i 143/2013/EU bizottsági rendelet;
32.356 a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek és a 692/2008/EK bizottsági rendeletnek a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. március 7-i 195/2013/EU bizottsági rendelet;
33.357 a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, az 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az 582/2011/EU bizottsági rendeletnek a kibocsátási határértékek tekintetében a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló 2014. január 31-i 133/2014/EU bizottsági rendelet;
34.358 a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendeletnek a könnyű személy- és haszongépjárművek kibocsátásai (Euro 5 és 6) tekintetében történő módosításáról és az 582/2011/EU bizottsági rendeletnek a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében történő módosításáról szóló 2014. február 11-i 136/2014/EU bizottsági rendelet;
35.359 a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 45. és 47. cikke;
36.360 a rendelet a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a különös eljárások, értékelési módszerek és műszaki előírások bevezetése tekintetében történő kiegészítéséről és módosításáról, valamint a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, továbbá az 1003/2010/EU, a 109/2011/EU és a 458/2011/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló 2015. február 3-i 2015/166 (EU) bizottsági rendelet
37.361 a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. február 5-i 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet;
38.362 a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló, 2013. január 15-i 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet;
39.363 a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a funkcionális járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő kiegészítéséről szóló, 2013. október 24-i 3/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
40.364 a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek és a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. november 21-i 44/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
41.365 a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a környezeti teljesítményre, valamint a meghajtóegység teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről, továbbá V. mellékletének módosításáról szóló, 2013. december 16-i 134/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
42.366 a gépjárművek zajszintjéről és a csere-hangtompítórendszerekről, és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 70/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 540/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet;
43.367 a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2014. július 18-i 901/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet;
44.368 a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásához szükséges járműszerkezeti és általános követelmények tekintetében történő kiegészítéséről és módosításáról szóló, 2014. szeptember 19-i 1322/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet;
45.369 a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyására vonatkozó fékezési követelmények tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. október 15-i 2015/68 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
46.370 a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek és motorjaik környezeti teljesítményére és meghajtóegység-teljesítményére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről és az (EU) 2015/96 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. február 12-i (EU) 2018/985 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet;
47.371 a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyására vonatkozó funkcionális járműbiztonsági követelményekre való tekintettel történő kiegészítéséről szóló, 2014. december 8-i 2015/208 bizottsági (EU) felhatalmazáson alapuló rendelet;
48.372 a 167/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2015. március 11-i 2015/504 bizottsági (EU) végrehajtási rendelet;
49.373 a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2016. június 22-i (EU) 2016/1004 bizottsági rendelet;
50.374 a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/758 európai parlamenti és tanácsi rendelet;
51.375 a gépjárműveknek a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszerük tekintetében történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó közigazgatási rendelkezéseknek, valamint a 2015/758/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az ilyen rendszereket felhasználók magánéletének és adatainak védelme tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egységes feltételek megállapításáról szóló, 2016. július 15-i (EU) 2017/78 bizottsági végrehajtási rendelet;
52.376 a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó rendszer vonatkozásában a gépjárművek, valamint a 112-es hívószámú fedélzeti e-segélyhívó alkatrészek és önálló műszaki egységek EK-típusjóváhagyására vonatkozó részletes műszaki követelmények és vizsgálati eljárások meghatározásáról, valamint a mentességek és az alkalmazandó szabványok tekintetében az (EU) 2015/758 európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és módosításáról szóló, 2016. szeptember 12-i (EU) 2017/79 bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet;
53.377 a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 1-i (EU) 2017/1151 bizottsági rendelet,
54.378 a szabályozási vizsgálati eljárásnak a könnyű haszongépjárművek tekintetében történő változását tükröző megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és a 293/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2017. június 2-i (EU) 2017/1152 bizottsági végrehajtási rendelet,
55.379 a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletnek és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a könnyű személy- és haszongépjárművek valós vezetési feltételek melletti kibocsátásai (Euro 6) tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. június 7-i (EU) 2017/1154 bizottsági rendelet,
56.380 a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, az 582/2011/EU bizottsági rendelet, valamint a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/1151 bizottsági rendelet helyesbítéséről szóló, 2017. július 13-i (EU) 2017/1347 bizottsági rendelet,
57.381 a nem közúti mozgó gépek belső égésű motorjainak a gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási határértékeire és típusjóváhagyására vonatkozó követelményekről, az 1024/2012/EU és a 167/2013/EU rendelet módosításáról, valamint a 97/68/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1628 európai parlamenti és tanácsi rendelet,
58.382 a járművek hátuljára szerelt aerodinamikai eszközöknek a 96/53/EK tanácsi irányelv szerinti használatára vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2019. november 15-i (EU) 2019/1916 bizottsági végrehajtási rendelet,
59.383 a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet
60.384 a gépjárműveknek és pótkocsijaiknak, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek az általános biztonság, továbbá az utasok és a veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 78/2009/EK, a 79/2009/EK és a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 631/2009/EK, a 406/2010/EU, a 672/2010/EU, az 1003/2010/EU, az 1005/2010/EU, az 1008/2010/EU, az 1009/2010/EU, a 19/2011/EU, a 109/2011/EU, a 458/2011/EU, a 65/2012/EU, a 130/2012/EU, a 347/2012/EU, a 351/2012/EU, az 1230/2012/EU és az (EU) 2015/166 bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2144 európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
122. §385 (1) A rendelet 16. számú mellékletében meghatározott technikai jellegű előírásoknak nem kell megfelelnie azon részecskeszűrő berendezéseknek, amelyeket az Európai Unió valamely tagállamában vagy Törökországban állítottak elő, illetve hoztak forgalomba, vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely EFTA-államban állítottak elő, az ott irányadó előírásoknak megfelelően, feltéve, hogy az irányadó előírások az egészség és a környezet védelme vonatkozásában az e rendeletben meghatározottal egyenértékű védelmet nyújtanak.
(2) A rendelet 16. számú melléklete tervezetének a műszaki szabványok és szabályok, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén információszolgáltatási eljárás megállapításairól szóló – a 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
(3)386 E rendelet 2. § (19) bekezdése és 1. számú melléklete módosítása tervezetének a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
1. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez387
jóváhagyási kötelezettségek
Tételszám |
EK (EGK) |
ENSZ-EGB |
Műszaki terület |
A |
B |
|||
alapirányelv [rendelet] |
utolsó módosító irányelv [rendelet] |
előírás |
módosítási sorozat |
Alkalmazási kötelezettség (1) |
||||
típus- jóváhagyási eljárásban |
típus- |
egyedi engedé- |
||||||
A/1. |
70/157 |
2007/34 |
51 |
02 |
Zajszint és kipufogó berendezések |
+ |
+ |
K |
59 |
00 |
Pótalkatrész kipufogó berendezés |
+ |
– |
||||
A/2. |
540/2014 |
– |
– |
– |
a gépjárművek zajszint és a csere-hangtompító- |
+ |
+ |
K |
A/2a. |
715/2007 692/2008 |
459/2012 143/2013 195/2013 |
83 |
06 |
Légszennyezés (Euro 5 és 6) könnyű haszon- gépjárművek/ információhoz való hozzáférés |
+ |
+ |
K (5) |
3A. |
2007/46 |
34 |
02 |
Tüzelőanyag- |
+ |
+ |
C (2) |
|
3B. |
2007/46 |
58 |
02 |
Aláfutásgátló |
+ |
+ |
C (2) |
|
4A. |
2007/46 |
– |
– |
Hátsó rendszámtábla elhelyezése |
+ |
+ |
– |
|
5. |
2007/46 |
79 |
01 |
Kormány- berendezés |
+ |
+ |
C |
|
6A. |
2007/46 |
– |
– |
A járműbe való bejutás |
+ |
+ |
– |
|
6B. |
2007/46 |
11 |
03 |
Ajtózárak és zsanérok |
+ |
– |
– |
|
7. |
2007/46 |
28 |
00 |
Hangjelző berendezések |
+ |
+ |
K |
|
8. |
2007/46 |
46 |
02 |
Visszapillantó tükrök |
+ |
+ |
K |
|
9A. |
2007/46 |
13 |
11 |
Fékezési tulajdonságok |
+ |
+ |
K |
|
90 |
02 |
Pótalkatrész– |
||||||
9B. |
2007/46 |
13 H |
00 |
Személygépjármű fékezés |
+ |
+ |
K |
|
10. |
2007/46 |
10 |
03 |
Elektromágneses összeférhetőség |
+ |
+ |
– |
|
12. |
2007/46 |
21 |
01 |
Belső felszerelés kialakítása |
+ |
– |
– |
|
13A. |
2007/46 |
18 |
03 |
Illetéktelen használat elleni védelem |
+ |
+ (ha van) |
– |
|
97 |
01 |
Riasztó- berendezések |
+ |
– |
||||
13B. |
2007/46 |
116 |
00 |
Gépjárművek jogosulatlan használat elleni védelme |
+ |
– |
– |
|
14A. |
2007/46 |
12 |
03 |
Belső szerelvények kialakítása (kormánynak ütközés) |
+ |
– |
– |
|
15A. |
2007/46 |
17 |
08 |
Ülésszilárdság |
+ |
+ |
– |
|
15B. |
2007/46 |
80 |
01 |
Ülések, azok rögzítései és fejtámlák |
+ |
|||
16A. |
2007/46 |
26 |
03 |
Kinyúló részek |
+ |
– |
– |
|
17A. |
2007/46 |
– |
– |
Manőverező képesség |
+ |
+ |
K |
|
17B. |
661/2009 |
39 |
00 |
Sebességmérő berendezés és annak beépítése |
+ |
+ |
K |
|
18A. |
2007/46 |
249/2012 |
– |
– |
Gyári tábla |
+ |
+ |
C |
19A. |
2007/46 |
14 |
07 |
Biztonsági öv bekötése |
+ |
+ |
– |
|
20A. |
2007/46 |
48 |
04 |
Világító- berendezések |
+ |
+ |
K (6) |
|
21A. |
2007/46 |
3 |
02 |
Fényvisszaverők |
+ |
+ |
K |
|
22A. |
2007/46 |
7 |
02 |
Hátsó helyzetjelző, féklámpa és méretjelző |
+ |
+ |
K |
|
22B. |
2007/46 |
87 |
00 |
Nappali menetjelző lámpa |
+ |
+ |
K |
|
22C. |
2007/46 |
91 |
00 |
Oldalsó helyzetjelző |
+ |
+ |
K |
|
23A. |
2007/46 |
6 |
01 |
Irányjelző |
+ |
+ |
K |
|
24A. |
2007/46 |
4 |
00 |
Hátsó rendszámtábla megvilágítása |
+ |
+ |
+ |
|
25A. |
2007/46 |
31 |
02 |
Halogén sajtolt búrás fényszórók |
+ |
+ |
K |
|
25B. |
2007/46 |
37 |
03 |
Izzólámpák |
||||
25C. |
2007/46 |
98 |
00 |
Fényszórók gázkisüléses fényforrással |
||||
25D. |
2007/46 |
99 |
00 |
Gázkisüléses fényforrások |
||||
25E. |
2007/46 |
112 |
00 |
Aszimmetrikus tompított és/vagy távolsági fényt kibocsátó fényszórók |
||||
25F. |
2007/46 |
123 |
00 |
Adaptív fényszórók |
||||
26A. |
2007/46 |
19 |
03 |
Első ködfényszórók |
+ |
+ |
K |
|
27A. |
2007/46 |
– |
– |
Elvontató berendezés |
+ |
+ |
– |
|
28A. |
2007/46 |
38 |
00 |
Hátsó ködfényszórók |
+ |
+ |
K |
|
29A. |
2007/46 |
23 |
00 |
Hátrameneti (tolató-) lámpák |
+ |
+ |
K |
|
30A. |
2007/46 |
77 |
00 |
Parkoló lámpa |
+ |
+ |
K |
|
31A. |
2007/46 |
16 |
06 |
Biztonsági övek és utasbiztonsági rendszerek |
+ |
+ |
K |
|
32A. |
2007/46 |
125 |
00 |
Látómező |
+ |
– |
||
33A. |
2007/46 |
121 |
01 |
Működtető berendezések megjelölése, ellenőrző lámpák |
+ |
+ |
– |
|
34A. |
2007/46 |
– |
– |
Jég- és páramentesítő rendszerek |
+ |
– |
– |
|
35A. |
2007/46 |
– |
– |
Ablaktörlő-mosó berendezések |
+ |
– |
– |
|
36A. |
2007/46 |
122 |
00 |
Fűtés |
+ |
+ |
K |
|
37A. |
1009/2010 2007/46 |
– |
– |
Kerékburkolat |
+ |
K |
||
38A. |
2007/46 |
17 |
08 |
Ülésrögzítés |
+ |
+ |
K |
|
25 |
04 |
Fejtámasz |
+ |
– |
||||
A/41a. |
595/2009 582/2011 |
64/2012 |
Dízel-motor emisszió (Euro VI), nehéz gépjárművek |
+ |
+ |
K |
||
42A. |
2007/46 |
73 |
00 |
Oldalvédelem aláesés ellen |
+ |
– |
||
43A. |
2007/46 |
– |
– |
Felcsapódó víz elleni védelem |
+ |
+ |
– |
|
44A. |
2007/46 |
– |
– |
Személygépkocsik tömege és méretei |
+ |
K |
||
45A. |
2007/46 |
43 |
00 |
Biztonsági üvegezés és üvegek |
+ |
+ |
– |
|
A/46. |
||||||||
46A. |
661/2009 |
|
|
Gumiabroncsok felszerelése |
+ |
+ |
+ |
|
46B. |
661/2009 |
30 |
02 |
Gépjárművek és pótkocsijaik (C1 osztályú) gumiabroncsai |
+ |
+ |
||
46C. |
661/2009 |
54 |
00 |
Haszongépjárművek és pótkocsijuk (C2 és C3 osztályú) gumiabroncsai |
+ |
+ |
||
46D. |
661/2009 |
117 |
02 |
Gördülési zaj és nedves tapadás, gördülési ellenállás |
+ |
+ |
– |
|
46 E. |
661/2009 |
64 |
02 |
Ideiglenes pótkerék és abroncsnyomás ellenőrző rendszer |
+ |
– |
– |
|
47A. |
2007/46 |
89 |
00 |
Sebességkorlátozó készülék és beépítése |
+ |
+ |
||
48A. |
2007/46 |
– |
– |
Tömeg, méret az M1-től különböző kategóriákban |
+ |
– |
||
49A. |
2007/46 |
61 |
00 |
N kategóriájú járművek vezetőfülkéjének kinyúló részei |
+ |
+ |
– |
|
50A. |
2007/46 |
55 |
01 |
Járműszerelvények mechanikus csatlakozói |
+ |
+ |
K |
|
50B. |
2007/46 |
102 |
00 |
Rövid vonószerkezetek |
+ |
K |
||
51A. |
2007/46 |
118 |
02 |
Beltéri anyagok égési tulajdonságai |
+ |
– |
||
52A. |
2007/46 |
107 |
06 |
Autóbuszokra vonatkozó követelmények |
+ |
K |
||
52B. |
2007/46 |
66 |
02 |
|||||
53A. |
2007/46 |
94 |
01 |
Homlokütközés |
+ |
– |
||
54A. |
2007/46 |
95 |
03 |
Oldalról történő ütközés |
+ |
– |
||
56A. |
2007/46 |
105 |
04 |
Veszélyes árut szállító gépkocsik és pótkocsijuk |
+ |
+ |
– (3) |
|
57A. |
2007/46 |
93 |
00 |
Mellső aláfutás elleni védelem |
+ |
– |
||
A/58. |
78/2009 631/2009 |
133/2014 |
– |
– |
Gyalogosok védelme |
+ |
– |
|
A/59. |
2005/64 |
2009/1 |
Újrafelhasznál- hatóság |
+ |
– |
|||
A/61. |
2006/40 |
706/2007 |
Légkondicionáló rendszer |
+ (4) |
– |
|||
A/62. |
79/2009 |
406/2010 |
Hidrogénüzemű gépjárművek |
+ |
+ |
– |
||
63. |
661/2009 |
407/2011 523/2012 |
Általános biztonság |
+ |
+ |
|||
64. |
661/2009 |
65/2012 |
Sebességváltás jelző |
+ |
– |
– |
||
65. |
661/2009 |
347/2012 |
Fejlett vészfékező rendszerek |
+ |
– |
|||
66. |
661/2009 |
351/2012 |
Sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek |
+ |
– |
|||
67. |
661/2009 |
67 |
01 |
Cseppfolyós PB-gázokhoz szükséges komponensek és beszerelésük |
+ |
+ |
– |
|
68. |
661/2009 |
97 |
01 |
Járműriasztók |
+ |
|||
69. |
661/2009 |
100 |
02 |
Elektromos biztonság |
+ |
+ |
K |
|
70. |
661/2009 |
110 |
01 |
Nagy nyomású földgázzal (CNG) üzemelő rendszerek különleges alkatrészei és azok beszerelése a járműbe |
+ |
+ |
C |
|
71. |
661/2009 |
29 |
Vezető- |
+ |
C |
|||
72. |
2015/758 |
2017/78 |
E-segélyhívó rendszer |
+ |
változatának.
MR |
EK (EGK) |
ENSZ-EGB |
Műszaki terület |
A |
B |
||
Alkalmazási kötelezettség(1) |
|||||||
függelék/ melléklet (műszaki terület) sorszáma |
alap- |
legutóbbi módosító irányelv |
elő- |
módo- |
típusjóváhagyási eljárásban |
egyedi eljárásban |
|
B/1. |
93/14 |
2006/27 |
78 |
02 |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok fékberendezései |
+ |
+ |
B/2. |
93/29 |
2009/80 |
60 |
00 |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok jelző- és működtető berendezései ellenőrző lámpáinak jelölése |
+ |
– |
B/3. |
93/30 |
– |
28 |
00 |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok hangjelző berendezései |
+ |
– |
B/4. |
93/31 |
2000/72 |
– |
– |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok támasztóberendezései |
+ |
– |
B/5. |
93/32 |
2009/79 |
– |
– |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok hátsó ülésének utaskapaszkodói és lábtartói |
+ |
– |
B/6. |
93/33 |
99/23 |
62 |
00 |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok illetéktelen használattal elleni biztosító berendezései |
+ |
– |
B/7. |
2009/139 |
– |
– |
– |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt adatai |
+ |
– |
B/8. |
93/92 |
2009/67 2013/60 |
53 |
01 |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok világító és fényjelző berendezései |
+ |
– |
74 |
01 |
||||||
B/9. |
93/93 |
|
– |
– |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok tömege és méretei |
+ |
– |
B/10. |
93/94 |
2009/62 |
– |
– |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok hátsó rendszámtáblájának helye |
+ |
– |
B/11. |
95/1 |
2006/27 |
– |
– |
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok maximális sebessége, motorteljesítménye és nyomatéka |
+ |
– |
B/12. |
97/24 |
2013/60 |
|
|
Motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok tulajdonságai |
|
|
1 |
|
2013/60 |
30 |
02 |
Gumiabroncsok |
+ |
+ |
54 |
00 |
Haszongépjárművek gumiabroncsai |
|
|
|||
64 |
02 |
Ideiglenes pótkerék |
|
|
|||
75 |
00 |
Motorkerékpár gumiabroncsok |
|
|
|||
2 |
|
2013/60 |
3 |
02 |
Fényvisszaverők |
+ |
K |
19 |
04 |
Mellső ködlámpa |
|
|
|||
20 |
03 |
Fényszóró H4 halogén izzóval |
|
|
|||
37 |
03 |
Izzólámpák |
|
|
|||
38 |
00 |
Hátsó ködlámpa |
|
|
|||
50 |
00 |
Motorkerékpár lámpák |
|
|
|||
56 |
01 |
Segédmotorkerékpár fényszóró |
|
|
|||
57 |
02 |
Motorkerékpár fényszóró |
|
|
|||
72 |
01 |
Motorkerékpár fényszóró halogén izzóval |
|
|
|||
82 |
01 |
Segédmotorkerékpár fényszóró halogén izzóval |
|
|
|||
3 |
|
2006/27 |
– |
|
Kiálló élek |
+ |
– |
4 |
|
2013/60 |
81 |
00 |
Visszapillantó tükör |
+ |
– |
5 |
|
2009/108 |
– |
|
Levegőszennyezés |
+ |
– |
6 |
|
|
– |
|
Üzemanyagtartály |
+ |
– |
7 |
|
|
– |
|
Meg nem engedett beavatkozások |
+ |
|
8 |
|
|
– |
|
Elektromágneses összeférhetőség |
+ |
– |
9 |
|
2013/60 |
41 |
04 |
Külső zaj |
+ |
– |
10 |
|
|
– |
|
Vonóberendezés |
+ |
– |
11 |
|
2006/27 |
16 |
04 |
Biztonsági öv bekötése |
+ |
– |
12 |
|
2006/27 |
– |
– |
Biztonsági üveg, ablaktörlő és -mosó, páramentesítő stb. |
+ |
– |
B/13. |
2000/7 |
– |
39 |
00 |
Két- és háromkerekű motorkerékpárok sebességmérői |
+ |
– |
MR |
EU |
Műszaki terület |
A |
B(1) |
Alkalmazási kötelezettség |
||||
függelék/ melléklet (műszaki terület) sorszáma |
a bizottsági rendelet száma |
típusjóváhagyási eljárásban |
egyedi eljárásban |
|
B/1. |
3/2014 |
Funkcionális járműbiztonsági követelmények |
+ |
– |
B/2. |
44/2014 |
Járműszerkezeti és általános követelmények |
+ |
– |
B/3. |
134/2014 |
Környezetvédelemre és a motor teljesítményére vonatkozó követelmények |
+ |
– |
3/2014/EU |
A 3/2014/EU bizottsági rendelet mellékletének címe |
Alkalmazási kötelezettség |
I. |
A kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB előírások listája |
lámpákra + |
II. |
A hangjelző készülékekre vonatkozó vizsgálati eljárások és teljesítménykövetelmények |
K |
III. |
A fékezésre – ideértve a blokkolásgátló és a kombinált fékrendszereket is – vonatkozó követelmények |
K |
IV. |
Az elektromos biztonságra vonatkozó követelmények |
K |
V. |
A gyártóknak a kritikus funkcionális biztonsági rendszerek, alkatrészek és tartozékok tartóssági vizsgálatára vonatkozó bejelentési kötelezettségei |
C |
VI. |
Az elülső és hátsó védőszerkezetekre vonatkozó követelmények |
C |
VII. |
Az üvegezésre, a szélvédőtörlőkre és -mosókra, valamint jég- és páramentesítő berendezésekre vonatkozó követelmények |
K |
VIII. |
A vezető által kezelt kezelőszervekre – ideértve a visszajelző lámpák és kijelzők jelölését is – vonatkozó követelmények |
K |
IX. |
A világító- és fényjelző berendezések beszerelésére – ideértve a világítás automatikus bekapcsolását is – vonatkozó követelmények |
K |
X. |
A hátsó kilátásra vonatkozó követelmények |
K |
XI. |
A borulás hatása elleni védőszerkezetre (ROPS) vonatkozó követelmények |
K |
XII. |
A biztonsági övek rögzítéseire és a biztonsági övekre vonatkozó követelmények |
K |
XIII. |
Az ülőhelyekre (nyergek és ülések) vonatkozó követelmények |
C |
XIV. |
A kormányozhatóságra, a kanyarodási tulajdonságokra és a fordulási tulajdonságokra vonatkozó követelmények |
K |
XV. |
A gumiabroncsok felszerelésére vonatkozó követelmények |
+ |
XVI. |
A jármű legnagyobb sebességének korlátozását jelző táblára és annak járművön való elhelyezésére vonatkozó követelmények |
K |
XVII. |
Az utasvédelemre – ideértve a belső berendezéseket, a fejtámlákat és a járműajtókat is – vonatkozó követelmények |
K |
XVIII. |
A legnagyobb folyamatos névleges vagy hasznos teljesítmény és/vagy a legnagyobb járműsebesség tervezett korlátozására vonatkozó követelmények |
K |
XIX. |
A jármű szerkezeti integritására vonatkozó követelmények |
C |
A 44/2014/EU |
A 44/2014/EU rendelet mellékletének címe |
Alkalmazási kötelezettség |
I. |
A kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB előírások listája |
K |
II. |
Az erőátviteli rendszeren végzett szakszerűtlen beavatkozás (manipulálás) elleni intézkedésekre vonatkozó követelmények |
K |
III. |
A típus-jóváhagyási eljárásokkal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó követelmények |
K |
IV. |
A gyártás megfelelőségére vonatkozó előírások |
K |
V. |
A vonószerkezetekre és a rögzítésekre vonatkozó követelmények |
K |
VI. |
A jogosulatlan használat elleni védelemre szolgáló eszközökre vonatkozó követelmények |
K |
VII. |
Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó követelmények |
K |
VIII. |
A külső kinyúló részekre vonatkozó követelmények |
C |
IX. |
A tüzelőanyag-tárolásra vonatkozó követelmények |
K |
X. |
A rakfelületekre vonatkozó követelmények |
C |
XI. |
A tömegekre és a méretekre vonatkozó követelmények |
K |
XII. |
A fedélzeti diagnosztikai rendszerek funkcionalitására vonatkozó követelmények |
K |
XIII. |
Az utaskapaszkodókra és a lábtámaszokra vonatkozó követelmények |
C |
XIV. |
A rendszámtábla elhelyezésére vonatkozó követelmények |
K |
XV. |
A javítási és karbantartási információk elérhetőségére vonatkozó követelmények |
C |
XVI. |
A kitámasztó szerkezetekre vonatkozó követelmények |
C |
A 134/2014/EU |
A 134/2014/EU rendelet mellékletének címe |
Alkalmazási kötelezettség |
I. |
A kötelezően alkalmazandó ENSZ-EGB előírások listája |
K |
II. |
Az I. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hidegindítás után mért kipufogógáz-kibocsátások |
K |
III. |
A II. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kipufogógáz-kibocsátások (emelt) alapjáraton, valamint szabad gyorsítás mellett |
K |
IV. |
A III. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: kartergáz-kibocsátás |
K |
V. |
A IV. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: párolgási kibocsátások |
C |
VI. |
Az V. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: a kibocsátás csökkentő berendezések tartóssága |
C |
VII. |
A VII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények; a CO2-kibocsátás, a tüzelőanyag-fogyasztás, az elektromosenergia-fogyasztás és az elektromos hatósugár |
C |
VIII. |
A VIII. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: az OBD környezettel kapcsolatos elemeinek vizsgálata |
C |
IX. |
A IX. típusú vizsgálatra vonatkozó követelmények: hangnyomásszint |
K |
X. |
A meghajtóegység teljesítményére vonatkozó vizsgálati eljárások és műszaki követelmények |
C |
XI. |
Jármű hajtáscsalád a környezeti teljesítmény igazolására szolgáló vizsgálatok tekintetében |
C |
A |
B |
C |
D |
E |
|
---|---|---|---|---|---|
1. |
MR |
EU |
Műszaki terület |
A |
B(1) |
2. |
Alkalmazási kötelezettség |
||||
3. |
függelék/melléklet (műszaki terület) sorszáma |
a bizottsági rendelet száma |
típusjóváhagyási eljárásban |
egyedi eljárásban |
|
4. |
C/1. |
1322/2014 |
Járműszerkezeti és általános követelmények |
+ |
– |
5. |
C/2. |
2015/68 |
Fékezési követelmények |
+ |
– |
6. |
C/3. |
2018/985 |
Környezetvédelemre és a motor teljesítményére vonatkozó követelmények |
+ |
– |
7. |
C/4. |
2015/208 |
Funkcionális járműbiztonsági követelmények |
+ |
– |
Az 1322/2014/EU rendelet mellékletének száma |
Az 1322/2014/EU rendelet mellékletének címe |
Alkalmazási kötelezettség |
III. |
A típus-jóváhagyási eljárásokra vonatkozó intézkedések, beleértve a virtuális vizsgálatra vonatkozó követelményeket |
K |
IV. |
A gyártás megfelelőségre vonatkozó intézkedések |
K |
V. |
A javítási és karbantartási információk hozzáférhetőségére vonatkozó követelmények |
C |
VI. |
A borulás hatásai ellen védő szerkezetekre vonatkozó követelmények (dinamikus vizsgálat) |
K |
VII. |
A borulás hatásai ellen védő szerkezetekre vonatkozó követelmények (hernyótalpas traktorok) |
K |
VIII. |
A borulás hatásai ellen védő szerkezetekre vonatkozó követelmények (statikus vizsgálat) |
K |
IX. |
A borulás hatásai ellen védő szerkezetekre vonatkozó követelmények (elöl felszerelt, borulás hatásai ellen védő szerkezet keskeny nyomtávú traktorokon) |
K |
X. |
A borulás hatásai ellen védő szerkezetekre vonatkozó követelmények (hátul felszerelt, borulás hatásai ellen védő szerkezet keskeny nyomtávú traktorokon) |
K |
XI. |
A leeső tárgyak ellen védő szerkezetekre vonatkozó követelmények |
K |
XII. |
Az utasülésekre vonatkozó követelmények |
K |
XIII. |
A vezető zajszintnek való kitettségére vonatkozó követelmények |
K |
XIV. |
A vezetőülésre vonatkozó követelmények |
K |
XV. |
A kezelőtérre és a vezetőülés megközelíthetőségére vonatkozó követelmények |
K |
XVI. |
A teljesítményleadó tengelyekre vonatkozó követelmények |
K |
XVII. |
A hajtóelemek védelmére vonatkozó követelmények |
K |
XVIII. |
A biztonsági övek rögzítési pontjaira vonatkozó követelmények |
K |
XIX. |
A biztonsági övekre vonatkozó követelmények |
K |
XX. |
A behatoló tárgyakkal szembeni védelemre vonatkozó követelmények |
K |
XXI. |
A kipufogórendszerekre vonatkozó követelmények |
K |
XXII. |
A kezelői kézikönyvre vonatkozó követelmények |
C |
XXIII. |
A vezérlésre vonatkozó követelmények, beleértve a kezelőszervek biztonságosságát és megbízhatóságát, a vészleállító és az automatikus leállító berendezéseket |
K |
XXIV. |
Más mechanikai veszélyek elleni védelemre vonatkozó követelmények |
K |
XXV. |
A védőburkolatokra és védőberendezésekre vonatkozó követelmények |
K |
XXVI. |
A tájékoztatásokra, figyelmeztetésekre és jelölésekre vonatkozó követelmények |
K |
XXVII. |
Az anyagokra és termékekre vonatkozó követelmények |
C |
XXVIII. |
Az akkumulátorokra vonatkozó követelmények |
K |
XXIX. |
A veszélyes anyagokkal szembeni védelemre vonatkozó követelmények |
C |
2015/68/EU rendelet mellékletének száma |
2015/68/EU rendelet mellékletének címe |
Alkalmazási kötelezettség |
I. |
A fékberendezések és pótkocsi-fékcsatlakozások szerkezetére és beszerelésére vonatkozó követelmények |
K |
II. |
A fékrendszerek és pótkocsi-fékcsatlakozások, illetve az ezekkel felszerelt járművek vizsgálatára és teljesítményére vonatkozó követelmények |
K |
III. |
A nyomásfelfutási idő mérésére vonatkozó követelmények |
K |
IV. |
A fékrendszerek és pótkocsi-fékcsatlakozások, illetve az ezekkel felszerelt járművek energiaforrásaira és energiatároló berendezéseire vonatkozó követelmények |
K |
V. |
A rugóerő-tárolós fékekre és az azokkal felszerelt járművekre vonatkozó követelmények |
K |
VI. |
A mechanikus fékhenger-reteszelővel ellátott rögzítőfékrendszerre vonatkozó követelmények |
K |
VII. |
Alternatív vizsgálati követelmények azon járművek esetében, amelyekre vonatkozóan az I. típusú, II. típusú és III. típusú vizsgálatok nem kötelezőek |
K |
VIII. |
A ráfutó fékrendszerek, fékberendezések és pótkocsi-fékcsatlakozások, illetve az ezekkel felszerelt járművek fékezéssel kapcsolatos vizsgálatára vonatkozó követelmények |
K |
IX. |
A hidrosztatikus hajtású járművekre, illetve azok fékberendezéseire és fékrendszereire vonatkozó követelmények |
K |
X. |
Az összetett elektronikus járművezérlő rendszerek biztonsági szempontjaira alkalmazandó különleges követelmények |
K(1) |
XI. |
A blokkolásgátló fékrendszerekre és az ezekkel ellátott járművekre vonatkozó követelmények és vizsgálati eljárások |
K |
XII. |
A sűrített levegővel működő fékrendszerrel ellátott járművek vagy az ISO 7638 csatlakozó 6. és 7. csapján keresztül adatkommunikációt fenntartó járművek EBS rendszerére és az ilyen EBS rendszerrel ellátott járművekre vonatkozó követelmények |
K |
XIII. |
Az egyvezetékes típusú hidraulikus csatlakozásokra és az ezekkel felszerelt járművekre vonatkozó követelmények |
K |
A |
B |
C |
|
---|---|---|---|
1. |
(EU) 2018/985 rendelet mellékletének száma |
(EU) 2018/985 rendelet mellékletének címe |
Alkalmazási kötelezettség |
2. |
I. |
A szennyező anyag-kibocsátás tekintetében történő EU-típusjóváhagyás követelményei |
K |
3. |
II. |
A külső zajkibocsátásra vonatkozó követelmények |
K |
2015/208/EU rendelet mellékletének száma |
2015/208/EU rendelet mellékletének címe |
Alkalmazási kötelezettség |
I. |
Az alkalmazandó ENSZ-EGB előírások listája |
+, |
II. |
A jármű szerkezeti integritására vonatkozó követelmények |
C |
III. |
A legnagyobb tervezési sebességre, a sebességszabályozókra és a sebességkorlátozó berendezésekre vonatkozó követelmények |
C |
IV. |
A gyors traktorok kormányzására vonatkozó követelmények |
+ |
V. |
Kormányzásra vonatkozó követelmények |
K |
VI. |
Sebességmérőkre vonatkozó követelmények |
K |
VII. |
Látómezőre és ablaktörlőkre vonatkozó követelmények |
K |
VIII. |
Üvegezésre vonatkozó követelmények |
+ |
IX. |
Visszapillantó tükrökre vonatkozó követelmények |
+ |
X. |
A járművezetőt tájékoztató rendszerekre vonatkozó követelmények |
K |
XI. |
Világító-, fényjelző berendezésekre és fényforrásaikra vonatkozó követelmények |
+ |
XII. |
Világítóberendezések beépítésére vonatkozó követelmények |
K |
XIII. |
Utasvédelemre vonatkozó követelmények, ideértve a jármű belső kialakítását, a fejtámlákat, a biztonsági öveket és a járműajtókat |
K |
XIV. |
A jármű külsejére és kiegészítő elemeire vonatkozó követelmények |
C |
XV. |
Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó követelmények |
+ |
XVI. |
Hangjelző készülékekre vonatkozó követelmények |
+ |
XVII. |
Fűtésrendszerekre vonatkozó követelmények |
C |
XVIII. |
A jogosulatlan használat ellen védő berendezésekre vonatkozó követelmények |
C |
XIX. |
Rendszámtáblákra vonatkozó követelmények |
K |
XX. |
A hatóságilag előírt táblákra és jelölésekre vonatkozó követelmények |
K |
XXI. |
Méretekre és a pótkocsi tömegére vonatkozó követelmények |
K |
XXII. |
A legnagyobb terhelt tömegre vonatkozó követelmények |
K |
XXIII. |
Pótsúlyokra vonatkozó követelmények |
K |
XXIV. |
Az elektromos rendszerek biztonságára vonatkozó követelmények |
K |
XXV. |
Tüzelőanyag-tartályokra vonatkozó követelmények |
K |
XXVI. |
A hátsó ütközésvédelemre vonatkozó követelmények |
K |
XXVII. |
Az oldalsó ütközésvédelemre vonatkozó követelmények |
+ |
XXVIII. |
Rakfelületekre vonatkozó követelmények |
K |
XXIX. |
Elvontató berendezésekre vonatkozó követelmények |
K |
XXX. |
Gumiabroncsokra vonatkozó követelmények |
K |
XXXI. |
A felcsapódó víz elleni védelemre vonatkozó követelmények |
K |
XXXII. |
A hátrameneti fokozatra vonatkozó követelmények |
K |
XXXIII. |
Hernyótalpakra vonatkozó követelmények |
K |
XXXIV. |
Mechanikus kapcsolószerkezetekre vonatkozó követelmények |
K |
ENSZ-EGB |
|
A |
B |
|
előírás |
módosítási sorozata |
Alkalmazási |
||
típusjóvá- |
egyedi eljárásban |
|||
22 |
05 |
Bukósisak |
+ |
|
27 |
03 |
Elakadást jelző háromszög |
+ |
|
44 |
03/04* |
Biztonsági gyermekülés |
+ |
+ |
67 |
01 |
Cseppfolyós-gázüzemű (LPG) gépjárművek gázüzemanyag-ellátó berendezései |
+ |
+ |
110 |
00 |
Sűrített földgáz üzemű (CNG) gépjárművek gázüzemanyag-ellátó berendezései |
– |
+ |
115 |
00 |
A gépjárművekbe utólagosan beépíthető gáz-üzemanyagellátó (LPG és CNG) rendszerek (ún.: retrofit előírás) |
+ |
+ |
129 |
00** |
Fejlett gyermek visszatartó rendszerek |
+ |
+ |
1/A. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KÖHÉM rendelethez388
1. A gépjármű és pótkocsija közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi szempontból kiemelten fontos pótalkatrészeinek meg kell felelniük
a) az alak és méretek,
b) az anyagminőség,
c) az összeszerelés,
d) a működésmód és paraméterek
tekintetében meghatározott minősítési követelményeknek.
2. A pótalkatrész – funkció szempontjából lényeges – alakjának, méreteinek, alak- és mérettűréseinek, felületi érdességének, továbbá a más részegységhez való kapcsolódásának (csereszabatosságának) legalább a gépjármű és pótkocsija gyártása (gyári szerelése) során beépített alkatrész vonatkozó jellemzőjének meg kell felelnie. Alak és méret vonatkozásában a járműgyártó javítási, felújítási dokumentációjában meghatározott javítási méretlépcsők elfogadhatók.
3. A pótalkatrész – funkció szempontjából lényeges – szilárdságának, szívósságának, kopásállóságának, nyomásállóságának és a jelentkező hatásokkal szembeni ellenálló képességének legalább a gépjármű és pótkocsija gyártása (gyári szerelése) során beépített alkatrész vonatkozó jellemzőjének meg kell felelnie.
4. A pótalkatrész összeszerelésének (beleértve a gépjárművel és pótkocsival való összeszerelést is), kötéseinek, siklási tulajdonságainak, tömítettségének, nyomásállóságának, korrózió elleni védelmének legalább a gépjármű és pótkocsija gyártása (gyári szerelése) során beépített alkatrész vonatkozó jellemzőjének meg kell felelnie.
5. A pótalkatrésznek a rendeltetési célnak megfelelően úgy kell működnie, hogy ne rontsa a gépjármű és pótkocsija közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi tulajdonságait, így különösen a teljesítmény paramétereknek, továbbá a bemenő és kimenő jellemzők közti összefüggésnek legalább a gépjármű és pótkocsija gyártása (gyári szerelése) során beépített alkatrész vonatkozó jellemzőjének meg kell felelnie.
6. A gépjármű és pótkocsija közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi szempontból kiemelten fontos tartozéka a gépjárműre és pótkocsijára vagy gépjárműbe és pótkocsijába történő felszerelést vagy rögzítést követően nem ronthatja a gépjármű és pótkocsija közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi tulajdonságait.
7. Az e melléklet szerinti minősítési követelmények vizsgálatát a jogszabályban meghatározott vagy egyéb vonatkozó kötelező előírás – így különösen ENSZ-EGB előírás – szerint kell elvégezni. Kötelező előírás hiányában a vizsgálatot a vonatkozó szabvány betartásával vagy attól részben vagy teljesen eltérő módon kell elvégezni, ha a vizsgálat egyenértékűségét a kérelmező igazolja. Az előzőek hiányában összehasonlító vizsgálatot kell végezni a gépjármű és pótkocsija gyártása (gyári szerelése) során beépített alkatrész és a pótalkatrész között, azzal, hogy a működésmód és paraméterek vizsgálatánál a helyes működést tanúsító jellemző adatokat ilyen esetben műszeres próbapadi vagy üzemi összehasonlító vizsgálattal kell ellenőrizni.
2. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez389
3. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez391
Jármű csoport |
Jármű típusok |
Határérték |
---|---|---|
I. |
DACIA |
92 dBA |
WARTBURG |
||
BARKAS |
||
ZASTAVA |
||
Nyugati gyártm. személygépkocsik |
||
II. |
Segédmotoros kerékpárok |
96 dBA |
LADA |
||
TRABANT |
||
POLSKI FIAT 125 |
||
SKODA |
||
VOLGA, LATVIJA |
||
NYSA |
||
III. |
Motorkerékpárok |
100 dBA |
MOSZKVICS |
||
VOLKSWAGEN (1200, 1300) |
||
ROBUR |
||
UAZ |
||
ZUK |
||
IV. |
ZAPOROZSEC |
104 dBA |
POLSKI FIAT 126 |
||
ARO |
||
IFA tgk. |
||
Dízel-üzemű személygépkocsik |
||
A táblázatban nem szereplő személygépkocsik |
||
V. |
STAR 200 tgk. |
108 dBA |
DIZIL tgk. |
||
VOZIFA tgk. |
||
KAMAZ tgk. |
||
AVIA tgk. |
||
SKODA tgk. |
||
RÁBA tgk. |
||
IKARUS 200 tip. autóbuszok |
||
VI. |
V. csoportban fel nem sorolt tehergépkocsi autóbusz |
116 dBA |
– egy hangvisszaverő felület van (1. sz. ábra): |
|
---|---|
távolság |
korrekció |
> 3 m |
— |
3—2 m |
1 |
2—1 m |
2 |
< 1 m |
mérés nem végezhető |
– két, egymással párhuzamos hangvisszaverő felület van (2/a. sz. ábra): |
|
távolság |
korrekció |
> 3 m |
— |
3—2 m |
2 |
2—1 m |
3 |
< 1 m |
mérés nem végezhető |
— két egymásra merőleges hangvisszaverő felület van (2/b. sz. ábra): |
|
távolság |
korrekció |
> 3 m |
— |
3—2 m |
2 |
2—1 m |
4 |
< 1 m |
mérés nem végezhető |
![](/picture/80/80021990_5E__200000068C0B_005_0.jpg)
![](/picture/8e/8e6b1990_5E__200000068C0B_005_1.jpg)
Δ L különbség (dB) |
Δ értéke (dB) |
---|---|
4—5 |
2 |
6—8 |
1 |
9—10 |
0,5 |
10 |
0 |
![](/picture/a9/a92f1990_5E__2000000687C1_000_0.jpg)
4. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez
,A'' súlyozási hangnyomásszint |
||
---|---|---|
vezetőfülkében |
utastérben |
|
Személygépkocsi |
80 |
80 |
Autóbusz |
82 |
80 (85) |
Tehergépkocsi |
82 |
— |
Mezőgazdasági vontató és lassú jármű |
85 |
— |
4/A. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez394
5. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez395
|
A |
B |
C |
D |
E |
F |
G |
H |
1. |
A beépített belsőégésű motor jellege |
Gyártási időpont / környezetvédelmi osztály jelzés |
Szén- |
Szén- (CO [tf%]) |
Szénhidrogén (CH [ppm]) vagy lambda emelt üresjárati fordulat- |
|||
2. |
Otto- |
Kipufogógáz utókezelés nélkül |
Négy- |
1992. január 1. előtt gyártott |
0 |
4,5 |
- |
- |
3. |
1992. január 1. után gyártott |
0 |
3,5 |
- |
- |
|||
4. |
Kétütemű |
0 |
2,5 |
- |
20006 |
|||
5. |
Kipufogógáz utó- |
3 komponensre ható katalitikus utókezelő berendezés, szabályozott keverékképzéssel |
2,4 |
0,5 |
0,3 |
0,97<λ<1,03 |
||
6. |
5, 6, 9, 14, 15 |
0,3 |
0,2 |
|||||
7. |
egyéb utánégető |
négy- |
1 |
1,0 |
- |
- |
||
8. |
kétütemű motornál |
1 |
1,5 |
- |
20006 |
|||
9. |
Dízel- |
Szabadgyorsításos füstkibocsátás [K (m-1)]7 |
||||||
10. |
0, 3 |
normál (szívó) motor: 2,5 |
||||||
11. |
feltöltött, füstkorlátozó nélkül: 3,0 |
|||||||
12. |
4, 5 |
2 |
||||||
13. |
7, 8, 10, 11, 12, 13 |
1,5 |
||||||
14. |
14, 15, 16 |
0,5” |
A beépített motor jellege |
Szén-monoxid alapjáraton |
Szénhidrogén alapjáraton és a névleges fordulatszám 60%-án |
|
---|---|---|---|
Kipufogógáz utókezelés nélkül |
kétütemű |
3,0 |
-- |
négyütemű |
3,0 |
1 000 |
|
Kipufogógáz utókezeléssel |
kétütemű |
2,0 |
2 000 |
négyütemű |
1,5 |
600 |
A |
B |
C |
D |
|
Szén-monoxid |
||||
1. |
A beépített motor jellege |
alapjáraton (tf%) |
a névleges legnagyobb fordulatszám 60%-án (tf%) |
Szénhidrogén alapjáraton |
2. |
Otto-rendszerű motorral |
3,5 |
2,5 |
500 |
3. |
Szabadgyorsításos füstkibocsátás (m-1) |
|||
4. |
T1-T4 járműkategóriába tartozó és a kizárólag belföldön üzemeltetett T5 járműkategóriába tartozó jármű dízel-rendszerű motorral |
3,5 |
||
5. |
Minden egyéb T5 járműkategóriába tartozó jármű dízel-rendszerű motorral |
3,0 |
A környezetvédelmi osztály jelzés |
A környezetvédelmi osztályt meghatározó jellemző |
---|---|
0 |
– katalizátor nélküli, Otto-motoros, |
1 |
– katalizátoros, nem szabályozott keverékképzésű, Otto-motoros; |
2 |
– katalizátoros, szabályozott keverékképzésű, Otto-motoros [kivéve a 4. osztályba sorolt |
3 |
– az ENSZ-EGB 83.01/C, vagy 49.02/A előírás (EURO-I.) szerinti jóváhagyási jellel ellátott, |
4 |
– az ENSZ-EGB 83.02/B. előírás (Euro-II.) szerinti jóváhagyási jellel ellátott – katalizátoros, szabályozott keverékképzésű – Otto-motoros1, |
5 |
– tiszta gázüzemű- vagy elektromos meghajtású, illetőleg |
5E. |
– tisztán elektromos gépkocsi; |
5N. |
– növelt hatótávolságú külső töltésű hibrid elektromos gépkocsi; |
5P. |
– külső töltésű hibrid elektromos gépkocsi (plug-in hibrid gépkocsi) |
5Z. |
– egyéb nulla emissziós gépkocsi; |
6 |
– katalizátoros, szabályozott keverékképzésű, az ENSZ-EGB 83.05 előírás B jóváhagyás A. szintje2 szerint jóváhagyott, OBD-rendszerrel ellátott Otto-motoros (EURO-III.); |
7 |
– az ENSZ-EGB 83.05 előírás C és D jóváhagyás (A)2, illetőleg a 49.03 előírás I. jóváhagyás3 és 51.02 előírás szerinti jóváhagyási jellel ellátott Dízel-motoros (EURO-III.); |
8 |
– az ENSZ-EGB 83.05 előírás C és D jóváhagyás (A)2, vagy 49.03 előírás I. jóváhagyás3 és |
9 |
– katalizátoros, szabályozott keverékképzésű, az ENSZ-EGB 83.05 előírás B jóváhagyás |
10 |
– az ENSZ-EGB 83.05 előírás C jóváhagyás (B)4 és 51.02 előírás szerinti jóváhagyási jellel, |
11 |
– az ENSZ-EGB 49.03 előírás II jóváhagyás5 és 51.02 előírás szerinti jóváhagyási jellel, |
12 |
– az ENSZ-EGB 49.03 előírás III jóváhagyás6 és 51.02 előírás szerinti jóváhagyási jellel, |
13 |
– az ENSZ-EGB 49.03 előírás IV jóváhagyás7 és 51.02 előírás szerinti jóváhagyási jellel, |
14 |
– a 692/2008/EK és a 566/2011/EU bizottsági rendelettel módosított 715/2007/EK parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének 1. táblázatában meghatározott határértékek alapján jóváhagyott légszennyezésű gépkocsi (Euro 5.) (10) |
15 |
– a 692/2008/EK, a 566/2011/EU és a 459/2012/EU bizottsági rendelettel módosított 715/2007/EK parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklet 2. táblázatában meghatározott határértékek alapján jóváhagyott légszennyezésű gépkocsi (Euro 6.)(11) |
16 |
– az 582/2011/EU bizottsági rendelettel módosított 595/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint jóváhagyott gépkocsik (Euro-VI)(12) |
6. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez396
7. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez397
7/A. számú melléklet a 6/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelethez398
1. Az ólom, a hat vegyértékű króm és a higany esetében a homogén anyagban legfeljebb 0,1 tömegszázalékos maximális koncentráció, a kadmium esetében pedig a homogén anyagban legfeljebb 0,01 tömegszázalékos maximális koncentráció megengedett.
Az 1. § (1) bekezdése a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 10. §-a szerint módosított szöveg.
Az 1. § (3) bekezdését a 70/2007. (VIII. 2.) GKM rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte.
A 2. § (1) bekezdése a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 1.§-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 2. § (3) bekezdése a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
A 2. § (4) bekezdését a 13/1993. (V. 12.) KHVM rendelet 1. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
A 2. § (5) bekezdését a 12/1994. (III. 11.) KHVM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 1. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
A 2. § (5) bekezdés a) pont ab) alpontja a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
A 2. § (6) bekezdését a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 22/2024. (VII. 31.) ÉKM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
A 2. § (6a) bekezdését a 22/2021. (V. 13.) ITM rendelet 2. §-a iktatta be.
A 2. § (6b) bekezdését a 22/2021. (V. 13.) ITM rendelet 2. §-a iktatta be.
A 2. § (7) bekezdését a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 2. § (8) bekezdését a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 2. § új (9) bekezdését a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 1. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (9)–(12) bekezdés számozását (10)–(13) bekezdésre változtatva. A 2. § (9) bekezdés nyitó szövegrésze a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
A 2. § (9) bekezdés c) pontja a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
A 2. § (9a) bekezdését a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 2. § (9b) bekezdését a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 2. § eredeti (9) bekezdésének számozását a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 1. §-a (10) bekezdésre változtatta.
A 2. § (10) bekezdése a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 1.§-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg, számozását (11) bekezdésre változtatta a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 1. §-a.
A 2. § (11) bekezdését a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 1.§-ának (3) bekezdése állapította meg, mely egyidejűleg (12) bekezdést is iktatott be. A (11) bekezdés számozását (12) bekezdésre változtatta a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 1. §-a; a (12) bekezdés a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
Lásd a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 21. § (3) és (6) bekezdését.
A 2. § eredeti (12) bekezdésének számozását a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 1. §-a (13) bekezdésre változtatta.
A 2. § (14) bekezdését a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 2. § (15) bekezdését a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 2. § (16) bekezdését a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege az 1/2017. (I. 3.) NFM rendelet 4. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 2. § (17) bekezdését a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 2. § (17a) bekezdését a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 2. § (18) bekezdését a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 2. § (19) bekezdését a 4/2017. (III. 2.) NFM rendelet 2. §-a iktatta be.
A 2. § (20) bekezdését a 11/2017. (IV. 12.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 2. § (21) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 2. § újabb (21) bekezdését az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 2. § (22) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 2. § (23) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 2. § (24) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 2. § (25) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 2. § (26) bekezdését a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 10. §-a iktatta be.
A 2. § (27) bekezdését az 1/2020. (I. 8.) ITM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 3. § a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 3. § (7) bekezdését a 11/2017. (IV. 12.) NFM rendelet 6. §-a iktatta be.
A 3. § (8) bekezdését a 11/2017. (IV. 12.) NFM rendelet 6. §-a iktatta be.
A 4. § (1) bekezdése a 9/2022. (VIII. 1.) TIM rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 4. § (1a) bekezdését a 9/2022. (VIII. 1.) TIM rendelet 15. § (2) bekezdése iktatta be.
A 4. § (2) bekezdése a 46/1999. (XII. 28.) KHVM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított és a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 4. § (3) bekezdését a 116/2004. (IX. 24.) GKM rendelet 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (11) bekezdése.
Az 5. § (1) bekezdése az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 5. § (3) bekezdése a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 5. § (4) bekezdése a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
Az 5. § új (5) bekezdését a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 2. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5)–(6) bekezdés számozását (6)–(7) bekezdésre változtatta.
Az 5. § új (6) bekezdését a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (6)–(7) bekezdés számozását (7)–(8) bekezdésre változtatva.
Az 5. § (6) – eredeti (5) – bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 2. § (2) bekezdése.
Az 5. § (7) bekezdés f) pontját a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
Az 5. § (7) – eredeti (6) – bekezdésének számozását (8) bekezdésre változtatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 2. § (2) bekezdése.
Az 5. § (9) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
Az 5. § (10) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
Az 5. § (11) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
Az 5. § (12) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
Az 5. § (13) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
Az 5. § (14) bekezdését a 29/2020. (VII. 17.) ITM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 6. § (1) bekezdése a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított, a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 1. §-a, az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 6. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 6. § új (2) bekezdését a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva. A 6. § (2) bekezdése a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
A 6. § új (3) bekezdését a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva.
A 6. § (3) bekezdés c) pontja az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 6. § eredeti (2) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 3. § (2) bekezdése.
A 6. § eredeti (3) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 3. § (2) bekezdése.
A 6. § (6) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 6. § (3) bekezdése iktatta be, szövege az 1/2020. (I. 8.) ITM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 6. § (6) bekezdés a) pontja az 1/2023. (I. 19.) ÉKM rendelet 6. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 6. § (6) bekezdés b) pontja az 1/2023. (I. 19.) ÉKM rendelet 6. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 6. § (7) bekezdését az 1/2020. (I. 8.) ITM rendelet 2. §-a iktatta be, szövege az 1/2023. (I. 19.) ÉKM rendelet 6. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 6. § (8) bekezdését az 1/2020. (I. 8.) ITM rendelet 2. §-a iktatta be.
A 7. § (1) bekezdése a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 7. § (2) bekezdése a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 7. § (2) bekezdés a) pontja a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 7. § (2) bekezdés c) pont cc) alpontját a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 7. § (3) bekezdése a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 7. § (3) bekezdés a) pontja a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 7. § (3) bekezdés b) pontja a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 7. § (3) bekezdés c) pontját a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 4. § (3) bekezdése iktatta be.
A 7. § új (4) bekezdését a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4)–(7) bekezdés számozását (5)–(8) bekezdésre változtatva.
A 7. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 4. § (2) bekezdése.
A 7. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 4. § (2) bekezdése.
A 7. § eredeti (6) bekezdésének számozását (7) bekezdésre változatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 4. § (2) bekezdése. A 7. § (7) bekezdés nyitó szövegrésze a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 6. §-a szerint módosított szöveg.
A 7. § eredeti (7) bekezdésének számozását (8) bekezdésre változatta a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 4. § (2) bekezdése.
A 7. § (9) bekezdését az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 7. §-a iktatta be.
A 8. § (1) bekezdés bevezető szövegrésze a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 8. § (2) bekezdését a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 12. §-a hatályon kívül helyezte.
A 9. § (2a) bekezdését a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be, szövege a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 9. § (4) bekezdése a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
A 9. § (5) bekezdése a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 3.§-ával megállapított szöveg.
A 10. § (2) bekezdése a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 4.§-ával megállapított szöveg.
A 10. § (4) bekezdését a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 9. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 41/2008. (XII. 31.) KHEM rendelet 6. § (2) bekezdésének 21. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
A 12. § (1) bekezdése a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg, második mondatát hatályon kívül helyezte a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 18. § (1) bekezdése.
A 12. § (2) bekezdése a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
MSZ ISO 7216.
A 12. § új (3) bekezdését a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 11. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva.
A 12. § (4) bekezdését a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 11. §-a iktatta be.
A 12. § eredeti (3) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 11. §-a.
A 15. § a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
A 15/A. §-t a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 16. § a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
A 16. § (1) bekezdésének második mondatát a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 18. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 16. § (3) bekezdése a 36/2019. (IX. 20.) ITM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 16. § (4) bekezdését a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 12. §-a hatályon kívül helyezte.
A 16/A. §-t és címét a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 2. §-a iktatta be, e módosító rendelet 10. § (3) bekezdése alapján 2005. január 1-jén lépett hatályba.
A Bizottság 2003. február 27-én hozott – az elhasználódott járművekre vonatkozó az Európai Parlament és a Tanács 2000/53/EK irányelve alá tartozó járművekhez használt alkatrészek és anyagok kódolási szabványáról szóló – 2003/138/EK határozatának mellékletét.
A 16/A. § (3) bekezdését a 84/2005. (X. 11.) GKM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 20. § (2) bekezdése a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 20. § (5) bekezdése a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 21. § (5) bekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 21. § (10) bekezdését a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 21. § (11) bekezdését a 145/2004. (XII. 29.) GKM rendelet 1. §-a iktatta be; e módosító rendelet 4. § (3) bekezdése a (11) bekezdést hatályon kívül helyezte 2006. december 31. napjával.
A 22. § a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
A 22. § (2) bekezdése a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
A 23. § (3) bekezdése a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
A 23. § (4) bekezdését a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 25. § címe a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 5.§-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 25. § (2) bekezdése a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
A 25. § (3) bekezdése a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 5. §-ával megállapított, a 95/2006. (XII. 27.) GKM rendelet 13. § e) pontja, a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (4) és (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
Lásd a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 35/2000. (XI. 30.) BM rendeletet.
A 25. § (4) bekezdését a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 5.§-ának (3) bekezdése iktatta be.
A 25. § (5) bekezdését a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 25. § (6) bekezdését a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 25. § (7) bekezdését a 19/2009. (IV. 16.) KHEM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 26. § címe a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 6.§-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 26. § a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
A 27. § (1) bekezdése a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
A 28. § (2) bekezdése a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
A 29. § (1) bekezdése a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 29. § (2) bekezdése a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 29. § (5) bekezdését a 105/2004. (IX. 11.) GKM rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 12. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 29. § (6) bekezdését a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 30. § (1) bekezdése a 15/1999. (V. 21.) KHVM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg. A 30. § (1) bekezdésében meghatározott a gépkocsik fékezés szempontjából történő jóváhagyási jellel való ellátására vonatkozó kötelezettséget a típusbizonyítvány kiadására irányuló eljárásban 2000. január 1. napjától, az egyedi és sorozat forgalomba helyezési eljárásban 2001. január 1. napjától kell alkalmazni.
A 30. § (7) bekezdése a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
A 31. § (1) bekezdése a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
A 31. § (2) bekezdése a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
A 31. § (4) bekezdését a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 32. § (1) bekezdése a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
A 32. § (4a) bekezdését a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 32. § (4b) bekezdését a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 32. § (6) bekezdése a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
A 34. § (1) bekezdése a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 7. §-ával megállapított, a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 4. §-a, a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
A 34. § (3) bekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 34. § (5) bekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 35. § (2) bekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 36. § (1) bekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 36. § (2) bekezdése a 12/1995. ( VII. 12. ) KHVM rendelet 1. §-ával kiegészített szöveg.
A 36. § (3) bekezdése a 72/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
A 36. § (4) bekezdésének első mondata a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 7.§-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 36. § (4) bekezdésének első mondatában meghatározott 1 miliméter a 12/1995. ( VII.12.) KHVM rendelet 9. §-ának (2) bekezdése értelmében 1997. január 1-jétől 1,6 miliméterre módosul.
A 36/A. §-t valamint alcímet a 12/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet 2. §-a iktatta a szövegbe.
A 37. § (1) bekezdése a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
Lásd: az A. Függelék A/20. számú mellékletét.
A 37. § (3) bekezdését a 12/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet 3. §-a iktatta be, mely egyidejűleg az eredeti (3)–(6) bekezdés számozását (4)–(7) bekezdésre változtatta.
A 37. § (6) bekezdésének első mondata a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
A 37. § (8) bekezdését a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 7. §-a iktatta be.
A 43. § (2) bekezdése a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 8.§-ával megállapított szöveg.
A 44. § (1) bekezdése a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 9. §-ával megállapított és a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
Az 55/A. §-t és címét a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 10. §-a iktatta a szövegbe.
Az 55/A. § (1) bekezdése a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 14. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
Az 55/B. §-t és címét a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 10. §-a iktatta a szövegbe.
Az 55/B. § (1) bekezdése a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 14. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
Az 55/B. § (3) bekezdése a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
Az 55/C. §-t megelőző alcímet a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 2. §-a iktatta be.
Az 55/C. §-t a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 2. §-a iktatta be.
Az 55/D. §-t megelőző alcímet a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 2. §-a iktatta be.
Az 55/D. §-t a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 2. §-a iktatta be.
A 64. § (1) bekezdése a 12/1995. (VII. 12. ) KHVM rendelet 4. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 64. § (3) bekezdésének utolsó mondatát a 12/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet 4. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
A 65. § (6) bekezdésént a 12/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet 5. §-a iktatta a szövegbe.
A 66. § (1) bekezdése a 41/2010. (V. 12.) KHEM rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 66. § (2) bekezdése a 90/2006. (XII. 26.) GKM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 66. § (5) bekezdése a 31/2013. (VI. 18.) NFM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
A 66. § (6) bekezdése a 31/2013. (VI. 18.) NFM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
A 66. § (7) bekezdése a 31/2013. (VI. 18.) NFM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
A 67. § (1) bekezdése a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
A 67. § (3) bekezdése a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
A 67. § (4) bekezdése a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 67. § (5) bekezdését a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be.
A 67. § (6) bekezdését a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be.
A 68.§ (3) bekezdésének utolsó mondatát a 13/1993. (V. 12.) KHVM rendelet 2.§-a iktatta a szövegbe.
A 70. § (1) bekezdése a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 72. § (3) bekezdése a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 11. §-ával megállapított, a 41/2010. (V. 12.) KHEM rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
Jelenleg lásd az MSZ 07–4009:1982 számú szabványt.
A 72. § (6) bekezdése a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
A 74. § (2) bekezdése a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A gépjárműfenntartó tevékenység személyi és dologi feltételeiről szóló 1/1990. (IX. 29.) KHVM rendelet.
A 74. § (3) bekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
A 74. § új (4) bekezdését a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4)–(6) bekezdés számozását (5)–(7) bekezdésre változtatva. A (4) bekezdés a 126/2005. (XII. 29.) GKM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
A 74. § (4) bekezdés b) pont bb) alpontja a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 10. §-a szerint módosított szöveg.
A 74. § (4) bekezdését a 13/1993. (V. 12.) KHVM rendelet 3. §-a iktatta be, számozását (5) bekezdésre változtatta a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 5. § (2) bekezdése.
A 74. § (5) bekezdését a 13/1993. (V. 12.) KHVM rendelet 3. §-a iktatta be, számozását (6) bekezdésre változtatta a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 5. § (2) bekezdése.
Lásd a 6/1993. (V. 12.) IKM rendeletet.
A 74. § (6) bekezdését a 13/1993. (V. 12.) KHVM rendelet 3. §-a iktatta be, számozását (7) bekezdésre változtatta a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 5. § (2) bekezdése, szövege a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
Lásd a Közlekedési Főfelügyelet szabályzatát.
A 78. § (6) bekezdését a 19/2008. (VIII. 14.) KHEM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
A 78. § (7) bekezdését a 19/2008. (VIII. 14.) KHEM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 79. § (2) bekezdése a 10/2023. (VI. 2.) ÉKM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
A 79. § (3) bekezdését a 19/2008. (VIII. 14.) KHEM rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
A 79. § (4) bekezdését a 19/2008. (VIII. 14.) KHEM rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
A 80. § (7) bekezdését a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 80. § (8) bekezdését a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 82/A. §-t megelőző alcímet a 2/2018. (II. 5.) NFM rendelet 12. §-a iktatta be.
A 82/A. §-t a 2/2018. (II. 5.) NFM rendelet 12. §-a iktatta be.
A 86. § a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 11.§-ával megállapított szöveg.
A 92. § (2) bekezdése a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 92. § (3) bekezdését a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 12.§-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 92. § (4) bekezdését a 44/2001. (XII. 28.) KöViM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 92. § (5) bekezdését a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
A 93. § (2) bekezdése a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 13.§-ával megállapított szöveg.
Lásd: az AETR Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényt.
A 93/A. §-t a 12/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet 6. §-a iktatta be, szövege a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
A 93/A. § (2) bekezdés d) pontja a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 14. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 93/A. § (3) bekezdésének a) pontja a 84/2005. (X. 11.) GKM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 93/A. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 14. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 93/B. §-t a 12/1995. (VII. 12.) KHVM rendelet 7. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 8. §-a iktatta be, szövege a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
A gépjárműfenntartó tevékenység személyi és dologi feltételeiről szóló 1/1990. (IX. 29.) KHVM rendelet.
A 97. § (3) bekezdése a 15/2021. (IV. 9.) ITM rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
A 97. § (5) bekezdése a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 97. § (6) bekezdését a 84/2005. (X. 11.) GKM rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 97. § (7) bekezdését a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
A 104. § a 72/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
A 105. §-t és az azt megelőző alcímet a 48/2009. (IX. 30.) KHEM rendelet 51. § 2. pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 53. § (1) bekezdése alapján a 2009. október 1-jét követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
A 106. § az 50/2009. (IX. 30.) KHEM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
A 106. § (1) bekezdése a 15/2020. (VI. 4.) ITM rendelet 10. §-a szerint módosított szöveg.
A 107. § (1) bekezdése a 72/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 11. §-ával megállapított, a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 107. § (2) bekezdése a 72/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 11. §-ával megállapított, a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 107. § (3) bekezdése a 72/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
A 107. § (4) bekezdése a 90/2006. (XII. 26.) GKM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 107. § (5) bekezdését a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 30/2017. (VIII. 14.) NFM rendelet 1. §-a iktatta be.
A 107/A. §-t megelőző alcímet az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 107/A. §-t az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 107/B. §-t az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 109. § (4) bekezdés i) pontja a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
A 111. § (3) bekezdését a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 11. §-a iktatta be.
Az irányjelző lámpák kategóriába sorolását és a fénytechnikai követelményeket az ENSZ–EGB 48.01. számú előírás tartalmazza.
A 112. § (3) bekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 112/A. §-t és címét a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 14. §-a iktatta a szövegbe.
Lásd a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet 26. § (1) bekezdésének a/1. pontját.
A 112/B. §-t megelőző alcímet a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 7. §-a iktatta be.
A 112/B. §-t a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 7. §-a iktatta be.
A 112/B. § (1) bekezdés j) pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 9. §-a iktatta be.
A 112/C. §-t megelőző alcímet a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 7. §-a iktatta be.
A 112/C. §-t a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 7. §-a iktatta be.
A 115. § új (1) bekezdését a 21/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 13. §-a iktatta a szövegbe, s egyidejűleg az eredeti (1)-(3) bekezdés számozását (2)-(4) bekezdésre változtatta.
A 115. § (4) bekezdés második franciabekezdése a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 116. §-t megelőző alcím a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
A 116. § a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
A 119. § (2) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 25. §-ának 2. pontja hatályon kívül helyezte.
A IV/A. fejezetet a 30/2017. (VIII. 14.) NFM rendelet 2. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2017. augusztus 14.
A 119/B. §-t a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 16. §-a iktatta be.
Az V. fejezetet a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 15. §-a iktatta a szövegbe.
Az V. Fejezet címe a 84/2005. (X. 11.) GKM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 120. § a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
A 120. § 3. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 4. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 5. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 6. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 7. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 8. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 9. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 11. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 12. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 13. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 14. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 15. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 16. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 17. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 18. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 19. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 20. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 21. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 22. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 23. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 24. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 25. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 26. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 27. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 28. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 29. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 30. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 31. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 32. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 33. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 34. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 35. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 36. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 37. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 38. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 39. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 40. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 41. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 42. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 43. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 44. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 45. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 46. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 47. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 48. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 49. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 50. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 51. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 52. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 53. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 54. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 55. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 57. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 58. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 59. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 60. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 61. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 62. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 63. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 64. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 66. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 67. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 69. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 70. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 71. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 72. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 73. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 74. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 75. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 76. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 77. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 78. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 79. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 81. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 82. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 83. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 84. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 85. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 88. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 90. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 91. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 92. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 93. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 94. pontja a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 120. § 95. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
A 120. § 103. pontja a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 120. § 105. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 11. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2/2018. (II. 5.) NFM rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
A 120. § 106. pontját az 1/2018. (I. 18.) NFM rendelet 8. §-a iktatta be.
A 120. § 107. pontját az 1/2020. (I. 8.) ITM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 120. § 108. pontját a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 120. § 109. pontját a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 120. § 110. pontját a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 120. § 111. pontját a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 120. § 112. pontját a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 120. § 113. pontját a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 121. §-t a 45/2007. (IV. 4.) GKM rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
A 121. § 7a. pontját a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 7. §-a iktatta be.
A 121. § 27. pontja a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 121. § 30. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
A 121. § 31. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
A 121. § 32. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
A 121. § 33. pontját a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 121. § 34. pontját a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 121. § 35. pontját a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 121. § 36. pontját a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 121. § 37. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 38. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 39. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 40. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 41. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 42. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 43. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 44. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 45. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 46. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 15/2020. (VI. 4.) ITM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
A 121. § 47. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 48. pontját a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
A 121. § 49. pontját az 58/2016. (XII. 23.) NFM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 121. § 50. pontját az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 6. §-a iktatta be.
A 121. § 51. pontját az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 6. §-a iktatta be.
A 121. § 52. pontját az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 6. §-a iktatta be.
A 121. § 53. pontját a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 17. §-a iktatta be.
A 121. § 54. pontját a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 17. §-a iktatta be.
A 121. § 55. pontját a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 17. §-a iktatta be.
A 121. § 56. pontját a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 17. §-a iktatta be.
A 121. § 57. pontját a 36/2019. (IX. 20.) ITM rendelet 5. §-a iktatta be.
A 121. § 58. pontját a 29/2020. (VII. 17.) ITM rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
A 121. § 59. pontját a 29/2020. (VII. 17.) ITM rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
A 121. § 60. pontját az 1/2023. (I. 19.) ÉKM rendelet 4. §-a iktatta be.
A 122. §-t a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 10. §-a iktatta be.
A 122. § (3) bekezdését a 4/2017. (III. 2.) NFM rendelet 3. §-a iktatta be.
Az 1. számú melléklet a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Az 1. számú melléklet 1/A. táblázatának A/59. sorát a 35/2009. (VII. 10.) KHEM rendelet 2. § (1) bekezdése lecserélte – a 4. § (4) bekezdés alapján – 2010. február 4. napjával; a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított 1. számú melléklet szövege e módosításnak megfelel. Az 1. számú melléklet a 41/2010. (V. 12.) KHEM rendelet 4. § (1) bekezdése, a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 9. § (1) bekezdése, a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (1) bekezdése és 10. §-a, a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 11. § (1) bekezdése, a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 6. § (1) bekezdése, a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (6) bekezdése, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (1) bekezdése, a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 5. § (1) bekezdése, a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 8. § (1) bekezdése, a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 6. § (1) bekezdése, a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 4. § (1) bekezdése, az 58/2016. (XII. 23.) NFM rendelet 5. §-a és 6. § a) pontja, a 4/2017. (III. 2.) NFM rendelet 4. §-a, az 53/2017. (XII. 22.) NFM rendelet 7. §-a, a 36/2019. (IX. 20.) ITM rendelet 8. § a) pontja, a 15/2020. (VI. 4.) ITM rendelet 9. §-a, a 29/2020. (VII. 17.) ITM rendelet 7. §-a, az 1/2023. (I. 19.) ÉKM rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
Az 1/A. számú mellékletet a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 18. § (1) bekezdése iktatta be.
A 2. számú melléklet a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 16. §-ával megállapított szöveg. A mellékletet a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 16. § (2) bekezdése, illetve 2. számú melléklete kiegészítette.
Az előírások elfogadását érintő változások a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Értesítőben közlemény formájában jelennek meg. Az elfogadott előírások mindenkor érvényes változatáról, a módosításokról, valamint ezek hivatalos kiadványként történő megjelentetési módjáról a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Értesítő ad tájékoztatást. Az előírások és ezek módosításai magyar nyelven a Közlekedési Főfelügyelet által jóváhagyott hivatalos kiadványként szerezhetők be. A 2. számú melléklet címe a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 10. §-a szerint módosított szöveg.
A 3. számú melléklet a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
Lásd MK. 1990. évi 33. szám 711. oldal
A 4. számú mellékletben a ,,Jármű által keltett külső zaj megengedett határértékei''-re vonatkozó rendelkezéseket a 21/1995. ( XII.15.) KHVM rendelet 14. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 4/A. számú mellékletet a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 18.§-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
Az 5. számú melléklet a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 16. § (3) bekezdésével, I. fejezet 1. pontja és II. fejezete a 16/2007. (II. 2.) GKM rendelet 1. §-ával megállapított, II. fejezete a 35/2009. (VII. 10.) KHEM rendelet 2. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg. Az 5. számú melléklet I. fejezete a 41/2010. (V. 12.) KHEM rendelet 4. § (2) bekezdése, II. része a 63/2010. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (2) bekezdése, a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 11. § (2) bekezdése, a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 6. § (2) bekezdése, a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés b) pontja, a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 6. § (2) bekezdése és 7. §-a, a 2/2018. (II. 5.) NFM rendelet 14. §-a, a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 18. § (2) bekezdése, a 36/2019. (IX. 20.) ITM rendelet 7. § a)–b) pontja, a 22/2021. (V. 13.) ITM rendelet 3–4. §-a szerint módosított szöveg.
A 6. számú mellékletet a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 18.§-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 7. számú melléklet a 2/1995. (XII. 15.) KHVM rendelet 14. §-ának (7) bekezdésével, valamint 6. számú mellékletével megállapított, a 36/2019. (IX. 20.) ITM rendelet 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 7/A. számú mellékletet a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 11. § c) pontja iktatta be, szövege a a 12/2023. (VIII. 3.) ÉKM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
A 11. számú melléklet a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 6. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
Lásd 1990. évi 33. szám 720. oldal
A 13. számú mellékletet a 13/1993. (V.12.) KHVM rendelet 6.§-a iktatta a szövegbe.
Lásd 1993. évi MK 60. szám 3336. oldal
A 14. számú mellékletet a 13/1993. (V.12.) KHVM rendelet 7.§-a iktatta a szövegbe.
Lásd az MSZ 760 számú, illetőleg az MSZ 64—4 számú szabványt.
A 15. számú mellékletet a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 16. § (4) bekezdése iktatta a szövegbe.
A 15. számú melléklet 1. pontja a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 15. számú melléklet 3. pontja a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 15. számú melléklet 7. pontja a 40/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 16. számú mellékletet a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 11. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 14. § 4–7. pontja, az 1/2017. (I. 3.) NFM rendelet 4. § b)–d) pontja szerint módosított szöveg.
A 17. mellékletet a 11/2017. (IV. 12.) NFM rendelet 8. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 18. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 18. mellékletet a 11/2017. (IV. 12.) NFM rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 28/2018. (XI. 15.) ITM rendelet 18. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
Az A. Függeléket a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 17. §-a iktatta be.
Az A. Függelék 1. pontjának bevezető szövegrésze a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az A. Függelék 1.1. alpontja a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az A. Függelék 1.2. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék 1.3. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék 1.4. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék 3. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. függelék 4. pontját a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék 5. pontját a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 17. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 15. § c) pontja.
Ez a melléklet a Tanács 70/157/EGK irányelvével és az azt módosító, a Tanács 1999/101/EK és a Bizottság 2007/34/EK irányelvével megegyező szabályozást tartalmaz. Az A. Függelék A/1. számú melléklete a 19/2008. (VIII. 14.) KHEM rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
Az A. Függelék A/2. számú mellékletét a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (6) bekezdésének a) pontja és a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (12) bekezdése hatályon kívül helyezte.
Ez a melléklet a 715/2007/EK rendelet és az azt módosító 692/2008/EK és 566/2011/EU rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Az A. Függelék A/2a. számú mellékletét a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 11. § (5) bekezdése iktatta be.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/3–A/40. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/40. számú melléklete a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (27) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a 79/2009/EK rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Az A. Függelék A/41a. számú mellékletet a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 9. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 11. § (36) bekezdésével megállapított szöveg.
Az A. Függelék A/42–A/45. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/42–A/45. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/42–A/45. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/42–A/45. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/46. számú mellékletét az 58/2016. (XII. 23.) NFM rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Az A. Függelék A/47–A/57. számú mellékletét a 44/2014. (X. 31.) NFM rendelet 9. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
Ez a melléklet megegyező szabályozást tartalmaz az Európai Parlament és a Tanács – a gyalogosok és más sérülékeny úthasználók védelmére vonatkozó követelményekről a gépjárművel történő ütközés esetén, valamint a Tanács 70/156/EGK irányelvének módosításáról szóló – 2003/102/EK irányelvével. Az A. Függelék A/58. számú mellékletét a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 12. § (2) bekezdésének d) pontja iktatta be. [A 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (14) bekezdése az A. Függelék A/58. számú mellékletének 2009. november 24. napjával történő hatályon kívül helyezéséről rendelkezik, azonban a módosító rendelet 2009. november 28. napján lép hatályba.] Az A. Függelék A/58. számú mellékletét a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 11. § (48) bekezdése iktatta be.
Ez a melléklet a gépjárművek újrafelhasználhatóságra, újrafeldolgozhatóságra és hasznosíthatóságra tekintettel történő típusjóváhagyásáról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2005/64/EK irányelvével (2005. október 26.) megegyező szabályozást tartalmaz. Az A. Függelék A/59. számú mellékletét a 90/2006. (XII. 26.) GKM rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 35/2009. (VII. 10.) KHEM rendelet 2. § (7) bekezdése, 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (7) bekezdése, a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 10. §-a szerint módosított szöveg.
Például: bőrkárpit, autórádió felszerelések, légkondicionáló rendszer, alumínium kerekek.
Az ezen adatközlő lapon használt számok és lábjegyzetek megfelelnek a 70/156/EGK irányelv I. mellékletében foglaltaknak. Az ezen irányelv szempontjából nem releváns tételek nem szerepelnek.
A 70/156/EK irányelv II. mellékletének A. részében meghatározottak szerint.
Ha nem áll rendelkezésre az EK-típusjóváhagyás megadásakor, akkor ezt a pontot legkésőbb a jármű forgalomba hozatalakor kell kitölteni.
A 70/156/EK irányelv II. mellékletének A. részében meghatározottak szerint.
A nem kívánt rész törlendő.
Amennyiben a légzsákot a kormánykerékbe építik be, maga a kormánykerék.
Ez a melléklet összeegyeztethető szabályozást tartalmaz az Európai Parlament és a Tanács 2005/66/EK irányelvével, valamint a Bizottság 2006. március 20-ai 2006/368/EK határozatával. Az A. Függelék A/60. számú mellékletét a 20/2006. (IV. 19.) GKM rendelet 2. § (6) bekezdése iktatta be. [A 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 9. § (14) bekezdése az A. Függelék A/60. számú mellékletének 2009. november 24. napjával történő hatályon kívül helyezéséről rendelkezik, azonban a módosító rendelet 2009. november 28. napján lép hatályba.] Az A. Függelék A/60. számú mellékletét a 23/2012. (V. 8.) NFM rendelet 11. § (49) bekezdése iktatta be.
Ez a melléklet a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelvével (2006. május 17.) megegyező szabályozást tartalmaz. Az A. Függelék A/61. számú mellékletét a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 5. § (11) bekezdése iktatta be.
HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 29/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2006.1.11., 27. o) módosított rendelet.
A készítményekben lévő nem fluortartalmú üvegházhatású gázok GWP-számításához az IPCC első értékelésében közzétett értékeket kell alkalmazni, lásd: Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (szerk.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.
H.L. L 161 ., 2007.6.22., 33. o.
Ez a melléklet a 79/2009/EK rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg. Az A. Függelék A/62. számú mellékletét a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 9. § (5) bekezdése iktatta be.
A B. Függeléket a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 17. §-a iktatta be.
A B. Függelék 1. pontjának bevezető szövegrésze a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
A B. Függelék 1.1. alpontja a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
A B. Függelék 1.2.–1.4. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
A B. Függelék 1.2.–1.4. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
A B. Függelék 1.2.–1.4. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
A B. Függelék 2. pontját a 106/2007. (XII. 23.) GKM rendelet 8. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
A Magyar Közlöny 2000. évi 73. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
Ez a melléklet a Tanács 93/14/EK és a Bizottság 2006/27/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A melléklet követelményei az ENSZ-EGB 78.02 számú előírásával egyenértékűek. A B. Függelék B/1. számú melléklete a 71/2006. (IX. 28.) GKM rendelet 2. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 45 km/óra végsebességnél (Vmax) kisebb végsebességű segédmotoros kerékpárokat, vagy a 67 km/óra-nál kisebb végsebességű (oldalkocsis vagy anélküli) motorkerékpárokat illetve a háromkerekűeket a 0,9 Vmax-on vizsgálják.
A 25 km/óra-s vagy annál alacsonyabb végsebességű segédmotoros kerékpárok esetében ez az érték 40%.
Meg kell vizsgálni az elektronikus vezérlőegységet, illetve bármilyen működtető rendszert, a lehetséges hibamódokat.
Amíg megegyezés nem születik az egyöntetű vizsgálati eljárásokról, a gyártóknak közölniük kell a vizsgálati eljárásaikat és eredményeiket.
Amíg a kétkerekű segédmotoros kerékpárokra meg nem állapítják az ε minimális értékét, a mért értéket fel kell jegyezni a vizsgálati jegyzőkönyvbe.
Az alacsony tapadású felületeken (= 0,35) a kezdeti sebességet biztonsági okokra való tekintettel le lehet csökkenteni: ilyen esetekben a K értékét és a kezdeti sebességet fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben.
A teljes erő az 1. melléklet 2.4. pontjában a jármű kategóriájára előírt maximális erőt jelenti; nagyobb erő is használható, ha ez szükséges a blokkolásgátló berendezés működtetéséhez.
Az összetett fékrendszerű járművek esetében további követelmények megállapítására lehet szükség.
Az ilyen megelőző tesztek elősegítésére kezdeti lépésként kerekenként meghatározható a kritikus pont előtti maximális, az irányítóra kifejtett erő.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/80/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A melléklet követelményei az ENSZ-EGB 60. számú előírásával egyenértékűek. A B. Függelék B/2. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a Tanács 93/30/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A melléklet követelményei az ENSZ-EGB 28. számú előírásával egyenértékűek.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/78/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/4. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A nem kívánt rész törlendő.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/79/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/5. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a Tanács 93/33/EK irányelvével, és az azt módosító, a Tanács 99/23/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A melléklet követelményei az ENSZ-EGB 62. számú előírásával egyenértékűek.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/139/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/7. számú melléklete a 41/2010. (V. 12.) KHEM rendelet 4. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/139/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
A nem kívánt rész törlendő
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/67/EK irányelvével és az azzal egyenértékű ENSZ-EGB 53. számú előírással összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/8. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (5) bekezdésével megállapított, a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 5. § (2) bekezdése és 7. § b)–c) pontja, a 27/2016. (VII. 22.) NFM rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
Az MR A. Függelék A/21. számú melléklete szerinti osztályozásnak megfelelően.
Az MR A. Függelék A/21. számú melléklete szerinti osztályozásnak megfelelően.
A 76/757/EGK irányelv szerinti osztályozásának megfelelően.
Az MR. A. Függelék A/21. számú melléklet szerinti osztályozásnak megfelelően.
Az MR. A. Függelék A/21. számú melléklet szerinti osztályozásnak megfelelően.
Az MR. A. Függelék A/21. számú melléklete szerinti osztályozásnak megfelelően.
Az MR. A. Függelék A/21. számú melléklete szerinti osztályozásnak megfelelően.
Az MR. A. Függelék A/21. számú melléklete szerinti osztályozásnak megfelelően.
Az MR. A. Függelék A/21. számú melléklete szerinti osztályozásnak megfelelően.
Ez a melléklet a Tanács 93/93/EK irányelvével, valamint a Bizottság 2004/86/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/9. számú melléklete a 116/2004. (IX. 24.) GKM rendelet 4. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
2004. október 1. napjával lépett hatályba a melléklet azon módosítása, amely biztosítja a Bizottság 2004/86/EK irányelvével való összeegyeztethető szabályozást.
Az ER. B. Függelékének B/2. számú melléklete a Tanács 2002/24/EK irányelve II. mellékletével egyezik meg.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/62/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/10. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
segédmotoros kerékpárok esetén rendszám- és/vagy típustábláról van szó.
Ez a melléklet a Tanács 95/1/EK irányelvével, és az azt módosító, a Bizottság 2006/27/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/11. számú melléklete a 40/2002. (XII. 28.) GKM rendelet 15. § (2) bekezdése, a 71/2006. (IX. 28.) GKM rendelet 2. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
Ezt az üzemanyagot a levegőszennyezés elleni intézkedések határozmányai szerinti vonatkozási üzemanyaggal kell helyettesíteni amennyiben ezek a határozmányok alkalmazhatók
Mérendő, ha más, mint az eredeti szívási rendszer.
A nem megfelelő törlendő.
Az állást meg kell adni.
A nyomaték mérési rendszert a súrlódási veszteség figyelembevételével kell kalibrálni. A legnagyobb teljesítmény 50%-ánál kisebb motorteljesítmény mérésekor a mérési pontosság ± 2% lehet. A legnagyobb nyomaték mérésénél minden esetben ± 2% marad.
Ha a vizsgálatokat klímatizált vizsgálati helyiségekben végzik, amelyekben a légköri viszonyokat szabályozni lehet.
Mérendő, ha más, mint az eredeti szívási rendszer.
A nem megfelelő törlendő.
Az állást meg kell adni.
A nyomaték mérési rendszert a súrlódási veszteség figyelembevételével kell kalibrálni. A legnagyobb teljesítmény 50%-ánál kisebb motorteljesítmény mérésekor a mérési pontosság ± 2% lehet. A legnagyobb nyomaték mérésénél minden esetben ± 2% marad.
A vizsgálatokat klímatizált helyiségekben szabad elvégezni, amelyekben a légköri feltételeket szabályozni lehet.
A vizsgálatokat klímatizált vizsgálati helyiségekben lehet elvégezni amelyekben a légköri viszonyokat szabályozni lehet.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 97/27/EK irányelvével és az azt módosító, az Európai Parlament és a Tanács 2002/51/EK, a Bizottság 2003/77/EK, 2005/30/EK és 2006/27/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A B. Függelék B/12. számú melléklete a 35/2004. (III. 30.) GKM rendelet 12. § (3) bekezdése, a 20/2006. (IV. 19.) GKM rendelet 2. § (7) bekezdése, a 71/2006. (IX. 28.) GKM rendelet 2. § (8) bekezdése, 45/2007. (IV. 4.) GKM rendelet 4. § (3) bekezdése, a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (7) bekezdése, a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 9. § (6) bekezdése, a 31/2014. (VI. 27.) NFM rendelet 5. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 29.
E/ECE/TRANS/505/Add.52/Amend.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 63.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 74.
E/ECE/TRANS/324/ADD 2.
E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 18.
E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 19.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 36.
E/ECE/TRANS/324/REV 1/ADD 37.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 49.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 52/Rev.2.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 55.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 56.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 71.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD73/Rev.2/Amend.1.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 81.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 80.
E/ECE/TRANS/505/REV 1/ADD 15.
E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.40/Rev.2.
A melléklet fejezete egyenértékű szabályzást tartalmaz az ENSZ-EGB 75. számú előírásával.
Az alábbiakat kell megadni:
— a gumiabroncs méretmegjelölése,
— alkalmazási kategória,
— terhelhetőségi jelzés,
— a sebességkategória jele,
— a legnagyobb megengedett sebesség és az ehhez tartozó teherbírás(ha alkalmazható).
A nem megfelelő törlendő.
Lásd az 1. függelék ábráját.
Lásd az 1. függelék ábráját.
Lásd az 1. kiegészítés ábráját.
A nem megfelelő törlendő.
A melléklet fejezete egyenértékű szabályzást tartalmaz az ENSZ-EGB 50., 56., 57., 72., 82. számú előírásaival.
A III-B, III-C és III-D Részben szereplő fényszórók.
A nem megfelelő törlendő.
Nem cserélhető izzóval ellátott lámpák esetében meg kell adni a izzók számát és össz-teljesítmény-felvételét.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A bal oldali közlekedéshez szolgáló mérőernyőnek az ebben a mellékletben látható ábra v-v vonalára szimmetrikusnak kell lennie.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
Az izzólámpákra vonatkozó műszaki követelményeket lásd a IV. Részben.
Egy fényszóró akkor elégíti ki e pont követelményeit, ha az izzót könnyen lehet a fényszóróba helyezni és a helyzetét meghatározó fülek sötétben is helyesen csatlakoztathatók a megfelelő nyílásokba.
Ez a rendelkezés nem vonatkozik a lámpa kapcsolójára.
A próba-ernyőnek elég szélesnek kell lennie ahhoz, hogy lehetővé tegye a levágási vonal vizsgálatát a v-v vonal mindkét oldalán, legalább 5°-os szögben.
Olyan esetben, amikor egy fényszórót úgy alakítanak ki, hogy ennek a mellékletnek a követelményeit csak a tompított fény tekintetében elégítse ki, és a fókusztengely észrevehetően eltér a fénysugár alapvető irányától, vagy bármilyen fényszóró (csak tompított fény vagy kombinált tompított és távolsági fény) esetében, ha a sugár nem képez világos töréspontú levágási vonalat, olyan oldalirányú beállítást kell alkalmazni, ami a leginkább kielégíti a 75 R és 50 R pontokra előírt megvilágítási követelményeket jobb oldali és a 75 L és 50 L pontokra előírt követelményeket bal oldali közlekedés esetében.
Egy tompított fény kibocsátására tervezett fényszóró tartalmazhat olyan távolsági fényt, ami nem felel meg ennek az előírásnak.
Az 1°-os jobb vagy bal oldali beállítási határ nem összeegyeztethetetlen a függőlegesen felfelé vagy lefelé való állítással. Ez utóbbit csak a 3.3. pontban megadott követelmények korlátozzák; mindazonáltal a levágási vonal vízszintes része nem mehet túl a h-h vonalon (a 3.3. pont rendelkezései nem érvényesek azokra a fényszórókra, amelyek csak e melléklet tompított fényre vonatkozó követelményeit elégítik ki).
Ha a próbált fényszóró össze van vonva és/vagy kölcsönösen egyesítve van jelzőlámpákkal, ez utóbbit a próba alatt égetni kell. Az irányjelző lámpát villogó üzemmódban kell járatni, mialatt a be/ki arány kb. 1:1.
Ha a próbált fényszóró össze van vonva és/vagy kölcsönösen egyesítve van jelzőlámpákkal, ez utóbbit a próba alatt égetni kell. Az irányjelző lámpát villogó üzemmódban kell járatni, mialatt a be/ki arány kb. 1:1.
(2) Ha a fényszóró villogtatása alkalmával egyidejűleg két vagy több izzószál ég, az nem tekintendő az izzószál normális egyidejű használatának.
A NaCMC a karboxi-metil-cellulóz nátriumsója, melyet közönségesen CMC-ként emlegetnek. A szennyező keverékben használt NaCMC-nek 0,6-0,7 helyettesítési fokkal (DS) és 2%-os oldatban 20°C-on 200-300 cP viszkozitással kell rendelkeznie.
50 V a 25 méterre lévő ernyőn 375 mm-rel van a HV alatt, a v-v függőleges egyenesen.
Az L2-re 80 mm körüli fókusztávolság javasolt.
A nem megfelelő törlendő.
A mérendő pontok azok, amelyeknél a lámpafejhez legközelebbi vagy a lámpafejtől legtávolabbi utolsó menet külseje metszi az izzóspirál tengelyét.
A lámpatestet ezekbe az irányokba kell nyomni.
Az izzóspirál vége a H2/3 lapon van meghatározva.
A rajz nem kötelező jellegű az ernyő kialakítására nézve.
(**) A 24 V-os típusnál 30,0.
A rajz nem kötelező jellegű az ernyő kialakítására nézve.
(**) A 24 V-os típusnál 30,0 mm.
A rajz nem kötelező jellegű az ernyő kialakítása szempontjából.
A rajz nem kötelező jellegű az ernyő kialakítása szempontjából.
A gyártók más két egymásra merőleges nézetirányt is választhatnak. A próbát végző laboratóriumnak az izzóspirál méretének és helyzetének ellenőrzésekor a gyártó által megadott nézetirányokat kell alkalmazniuk.
A gyártók más két egymásra merőleges nézetirányt is választhatnak. A próbát végző laboratóriumnak az izzóspirál méretének és helyzetének ellenőrzésekor a gyártó által megadott nézetirányokat kell alkalmazniuk.
A nem megfelelő törlendő.
A melléklet fejezete egyenértékű szabályzást tartalmaz az ENSZ-EGB 81. számú előírásával.
A meghatározások az 50 (45) CIE kiadványból származnak, nemzetközi elektrotechnikai szótár, 45. csoport, világítás.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A melléklet V. fejezete összeegyeztethető szabályozást tartalmaz a 97/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseivel, amint azt legutóbb a 2005/30/EK, 2006/120/EK, valamint a 2009/108/EK bizottsági irányelv módosította. A melléklet e fejezete vizsgálati módszer tekintetében összhangban áll az ENSZ-EGB 40, 47 számú előírásaival.
400 mm átmérőjű egyetlen görgőre
Ezek a kiegészítő tömegek adott esetben elektronikus berendezéssel helyettesíthetők feltéve, hogy az eredmények egyenértékűsége igazolható.
() ENSZ/EGB 2. számú világszintű műszaki szabályozása: „Mérési eljárás a külső vagy sűrítéses gyújtású motorkerékpárokra, tekintettel a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátásra, a szén-dioxid-kibocsátásra és üzemanyag-fogyasztásra”. (ECE/TRANS/180/Add2, 2005. augusztus 30.)
Ezek a kiegészítő tömegek adott esetben elektronikus berendezéssel helyettesíthetők feltéve, hogy az eredmények egyenértékűsége igazolható.
Ezek a kiegészítő tömegek adott esetben elektronikus berendezéssel helyettesíthetők feltéve, hogy az eredmények egyenértékűsége igazolható.
A vizsgálat egy szabályozott légköri viszonyokat biztosító légkondicionált próbakamrában végezhető.
A gyártónak az alább hagyományos motorokra vagy rendszerekre megadott adatokkal egyenértékű adatokat kell szolgáltatnia.
A nem megfelelő törlendő.
(*) Az irányelv azon változata szerint, amelyet a jármű típusjóváhagyására kellett alkalmazni.
(**) Az irányelv azon változata szerint, amelyet a jármű típusjóváhagyására kellett alkalmazni.
A nem kívánt rész törlendő
A nem kívánt rész törlendő
Azaz a hajtóanyagtartályé.
Azaz a hajtóanyagtartály gyártójáé. Megjegyzendő, hogy a járműgyártó tekinthető a hajtóanyagtartály gyártójának és ezért ő folyamodhat alkatrész-típusjóváhagyásért, feltéve, hogy a hajtóanyagtartály szempontjából kielégíti a gyártónak azt a meghatározását, ami a 92/61/EGK irányelv 2. cikkében található.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A melléklet fejezete vizsgálati módszer tekintetében összhangban áll az ENSZ-EGB 9, 63, cserekipufogódob esetében a 92. számú előírásokkal.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
Villamos hajtású járművek esetén a hajtás célját szolgáló akkumulátor tömege nem számít bele a saját tömegbe.
A nem megfelelő törlendő
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
A nem megfelelő törlendő.
Ez a melléklet a Parlament és a Tanács 2000/7/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A melléklet követelményei az ENSZ-EGB 39. számú előírásaival egyenértékűek. A B. Függelék B/13. számú mellékletét a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 19. § (4) bekezdése iktatta be.
A C. Függeléket a 12/2000. (V. 24.) KHVM rendelet 17. §-a iktatta be.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/63/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/1. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (8) bekezdésével megállapított, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 14. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A pótkocsis traktoroknál a BB’ vonalon való áthaladásnál a pótkocsit nem kell figyelembe venni.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/60/EK irányelvével, és a Bizottság 2010/62/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/2. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
A C. Függelék C/2. számú melléklet I. Rész 0.1. pontja a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
A C. Függelék C/2. számú melléklet II. Rész 2.2. pontja a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/59/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/3. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok látómezőjéről és szélvédőtörlőiről szóló az Európai Parlament és a Tanács 2008/2/EK irányelvével (2008. január 15.) megegyező szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/4. számú melléklete a 19/2008. (VIII. 14.) KHEM rendelet 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/66/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/64/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/6. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (12) bekezdésével megállapított, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (33) bekezdése, a 36/2019. (IX. 20.) ITM rendelet 6. §-a, 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A vonatkozó esetekben.
Például: rádiótelefon és CB-rádió.
A nem kívánt rész törlendő.
A nem kívánt rész törlendő.
A nem kívánt rész törlendő.
Ha a típusazonosítási eszközök olyan jeleket tartalmaznak, amelyek nem lényegesek az ezen adatlap szerinti jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusleírásához, úgy ezen írásjeleket a megfelelő dokumentációban a „?” szimbólummal kell ábrázolni (Példa: ABC??123??).
A nem kívánt rész törlendő.
A nem kívánt rész törlendő.
Ha a típusazonosítási eszközök olyan jeleket tartalmaznak, amelyek nem lényegesek az ezen adatlap szerinti jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység típusleírásához, úgy ezen írásjeleket a megfelelő dokumentációban a „?” szimbólummal kell ábrázolni (Példa: ABC??123??)
Ez a melléklet a 75/323/EGK Tanácsi irányelvvel összeegyeztetheto szabályozást tartalmaz.
Ez a melléklet a Tanács 76/432/EGK irányelvével, és az azt módosító, a Tanács 97/54/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz.
Ez a melléklet a Tanács 76/763/EGK irányelvével, és az azt módosító, a Tanács 97/54/EK, a Tanács 1999/86/EK, valamint a Bizottság 2010/52/EU irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C/9. számú melléklet a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 20. § (2) bekezdése, a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 9. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/64/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/10. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a Tanács 2009/57/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/11. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (14) bekezdésével megállapított, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (34) bekezdése szerint módosított szöveg.
A C. függelék C/12. számú mellékletét a 36/2019. (IX. 20.) ITM rendelet 8. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
Ez a melléklet a Tanács 78/764/EGK irányelvével, és az azt módosító, a Bizottság 1999/57/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/13. számú melléklet a 44/2001. (XII. 18.) KöViM rendelet 20. § (6) bekezdése, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (36) bekezdése szerint módosított szöveg.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/61/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/14. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (15) bekezdésével megállapított szöveg.
A traktorokról készült rajzokat a kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok világító és fényjelző berendezéseinek elhelyezésérről szóló, 2009. július 13-i 2009/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének 2.2.3. pontja alapján csatolni kell.
A nem kívánt rész törlendő.
A nem kívánt rész törlendő.
A nem kívánt rész törlendő.
Ez a melléklet a Tanács Európai Parlament és a Tanács 2009/68/EK irányelve irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/15. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (16) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a Európai Parlament és a Tanács 2009/58/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/16. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a Európai Parlament és a Tanács 2009/75/EK irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/17. számú melléklete a 67/2009. (XI. 27.) KHEM rendelet 8. § (18) bekezdésével megállapított, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (37) bekezdése szerint módosított szöveg.
Ez a melléklet a Tanács 80/720/EGK irányelvével, és az azt módosító, a Tanács 82/890/EGK irányelvével, a Bizottság 88/414/EGK irányelvével, az Európai Parlament és a Tanács 97/54/EK irányelvével, a Bizottság 2010/22/EU és 2010/62/EU irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/18. számú melléklete a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
Ez a melléklet a Tanács 86/297/EGK irányelvével, az azt módosító, az Európai Parlament és a Tanács 97/54/EK irányelvével és a Bizottság 2010/62/EU irányelvével és a Bizottság 2012/24/EU irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/19. számú melléklete a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (12) bekezdésével megállapított, a 66/2012. (XII. 10.) NFM rendelet 6. § (10) bekezdése szerint módosított szöveg.
A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990 KöHÉM rendelet C. függelékének C/2. számú mellékletében meghatározottak szerint.
A nem kívánt rész törlendő.
Ha a típusazonosító olyan karaktereket tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt traktortípus leírása szempontjából nem lényegesek, akkor e karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC?123?).
A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990 KöHÉM rendelet C. Függelékének C/2. mellékletében meghatározottak szerint.
Ez a melléklet a Tanács 86/298/EGK irányelvével, és az azt módosító, a Bizottság 2000/19/EK és 2005/67/EK irányelvével, a Tanács 2006/96/EK irányelvével és a Bizottság 2010/22/EU irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/20. számú melléklete a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (13) bekezdésével megállapított, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (38) bekezdése szerint módosított szöveg.
Az OECD egységes kódexe a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatához.
Az eredetileg az ülés referenciapontját (ÜRP) alkalmazó vizsgálati jelentésekhez kapcsolódó kiegészítő vizsgálatok esetében a szükséges méréseket az ülés ellenőrzési pontja helyett az ülés referenciapontjára vonatkoztatva kell elvégezni, és egyértelműen jelezni kell az ülés referenciapontjának alkalmazását (lásd az 1. mellékletet).
A felhasználókat emlékeztetjük arra, hogy az ülés ellenőrzési pontjának meghatározása az MSZ EN ISO 5353:2000 szabvány szerint történik, és ez a traktorhoz viszonyítva egy olyan rögzített pont, amely akkor sem mozdul el, ha az ülést elmozdítják a középső helyzetből. A védett tér meghatározásához az ülést a hátsó legfelső helyzetbe kell állítani.
Az előírt energiaszint elérésekor mért maradandó + rugalmas alakváltozás.
Kiterjesztés esetén meg kell adni, hogy az eredeti EGK alkatrész típusjóváhagyás első, második stb. kiterjesztéséről van szó.
A nem kívánt rész törlendő.
Adott esetben meg kell adni, hogy az eredeti F.CK típusjóváhagyás első, második stb. kiterjesztéséről van szó.
A nem kívánt rész törlendő.
Ez a melléklet a Tanács 86/415/EGK irányelvével, és az azt módosító, az Európai Parlament és a Tanács 97/54/EGK irányelvével és a Bizottság 2010/22/EU irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/21. számú melléklete a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
A nem kívánt rész törlendő.
Ez a melléklet a Tanács 87/402/EGK irányelvével, és az azt módosító, a Bizottság 2000/22/EK irányelvével és 2005/67/EK irányelvével, a Tanács 206/96/EK irányelvével és a Bizottság 2010/22/EU irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/22. számú melléklete a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (15) bekezdésével megállapított, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (39) bekezdése szerint módosított szöveg.
Az OECD egységes kódexe a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok elöl felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatához.
Az eredetileg az ülés referenciapontját (ÜRP) alkalmazó vizsgálati jelentésekhez kapcsolódó kiegészítő vizsgálatok esetében a szükséges méréseket az ülés ellenőrzési pontja helyett az ülés referenciapontjára vonatkoztatva kell elvégezni, és egyértelműen jelezni kell az ülés referenciapontjának alkalmazását (lásd az 1. mellékletet).
A felhasználókat emlékeztetjük arra, hogy az ülés ellenőrzési pontjának meghatározása az MSZ EN ISO 5353 szabvány szerint történik, és ez a traktorhoz viszonyítva egy olyan rögzített pont, amely akkor sem mozdul el, ha az ülést elmozdítják a középső helyzetből. A védett tér meghatározásához az ülést a hátsó legfelső helyzetbe kell állítani.
Az OECD egységes kódexe a keskeny nyomtávú kerekes mezőgazdasági és erdészeti traktorok elöl felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezeteinek hivatalos vizsgálatához.
A program és a példák az OECD honlapján érhetők el.
Az előírt energiaszint elérésekor mért maradandó + rugalmas alakváltozás.
A nem kívánt rész törlendő.
A nem kívánt rész törlendő az alkalmazott módszertől függően.
A nem kívánt rész törlendő.
Szükség szerint, kiterjesztés esetében meg kell adni, hogy az eredeti EGK típusjóváhagyás első, második stb.
A nem kívánt rész törlendő
Szükség szerint kiterjesztés esetében meg kell adni, hogy az eredeti EGK típusjóváhagyás első, második stb.
A nem kívánt rész törlendő.
Ez a melléklet az Európai Parlament és a Tanács 2009/144/EK irányelvével és a Bizottság azt módosító 2010/62/EU irányelvével és 2013/8/EU irányelvével összeegyeztethető szabályozást tartalmaz. A C. Függelék C/23. melléklete a 41/2010. (V. 12.) KHEM rendelet 4. § (7) bekezdésével megállapított, a 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 9. § (9) bekezdése, a 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (16) bekezdése, a 72/2013. (XII. 2.) NFM rendelet 13. § (40) bekezdése szerint módosított szöveg. A 26/2010. (XII. 22.) NFM rendelet 9. § (9) bekezdésével elrendelt módosítás, amely szerint a C. Függelék C/23. számú melléklet II. Rész címében a „Követelmények” szövegrész helyébe a „Sebességszabályozó, valamint a hajtóelemek, a kiálló részek és a kerekek védelme, különleges alkalmazásokra vonatkozó kiegészítő biztonsági követelmények, kezelési útmutató” szöveg lép, nem vezethető át. A 63/2011. (XI. 29.) NFM rendelet 8. § (16) bekezdésével elrendelt, a C. Függelék C/23. számú melléklet III. Rész 2.3.2.11. pontjára és a C. Függelék C/23. számú melléklet III. Rész 2.3.2.11. pontjára vonatkozó módosítás nem vezethető át.
Németország esetében = 1, Franciaország esetében = 2, Olaszország esetében = 3, Hollandia esetében = 4, Svédország esetében = 5, Belgium esetében = 6, Magyarország esetében = 7, a Cseh Köztársaság esetében = 8, Spanyolország esetében = 9, az Egyesült Királyság esetében = 11, Ausztria esetében = 12, Luxemburg esetében = 13, Finnország esetében = 17, Dánia esetében = 18, Románia esetében = 19, Lengyelország esetében = 20, Portugália esetében = 21, Görögország esetében = 23, Írország esetében = 24, Horvátország = 25, Szlovénia esetében = 26, Szlovákia esetében = 27, Észtország esetében = 29, Lettország esetében = 32, Bulgária esetében = 34 Litvánia esetében = 36, Ciprus esetében = 49, Málta esetében = 50.
A 2.3. pontban meghatározottak szerint.
A 2.3. pontban meghatározottak szerint.
A 2.3. pontban meghatározottak szerint.
A szilánkosodási vizsgálat eredményeit még akkor is rögzíteni kell, ha fényképre nincs szükség.
HL: Kérjük, illessze be az irányelv számát!
E jegyzéket mellékelni kell ezen Rész 1. és 2. alfüggelékéhez (adott esetben), valamint a 3. és 5. alfüggelékhez.
Alkalmas készüléket szállít a Teledyne Taber (Egyesült Államok).
Alkalmas koptatókerék szerezhető be a Teledyne Tabertől (Egyesült Államok).
E vizsgálati körülmények kizárják a kondenzációt a vizsgálati darabokon.
Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság (Commission Internationale de l'Éclairage).
Az egyenletesen edzett üvegtáblák e típusa traktorok esetében szélvédőként is használható.
Az ilyen típusú rétegelt üvegtábla traktorok szélvédőjeként is használható.
Az ilyen üveg-műanyag tábla traktorok szélvédőjeként is használható.
- Hatályos
- Már nem hatályos
- Még nem hatályos
- Módosulni fog
- Időállapotok
- Adott napon hatályos
- Közlönyállapot
- Indokolás