2000. évi C. törvény
2000. évi C. törvény
a számvitelről1
A piacgazdaság működéséhez nélkülözhetetlen, hogy a piac szereplői számára hozzáférhetően, döntéseik megalapozása érdekében mind a vállalkozók, mind a nem nyereségorientált szervezetek, valamint az egyéb gazdálkodást folytató szervezetek vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről és azok alakulásáról objektív információk álljanak rendelkezésre.
E törvény olyan számviteli szabályokat rögzít, amelyek összhangban állnak az Európai Közösségnek e jogterületre vonatkozó irányelveivel, figyelemmel vannak a nemzetközi számviteli elvekre, és amelyek alapján megbízható és valós összképet biztosító tájékoztatás nyújtható e törvény hatálya alá tartozók jövedelemtermelő képességéről, vagyonáról, vagyonának alakulásáról, pénzügyi helyzetéről és jövőbeli terveiről.
Ennek érdekében az Országgyűlés a számvitelről a következő törvényt alkotja:
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A törvény célja
1. § Ez a törvény meghatározza a hatálya alá tartozók beszámolási és könyvvezetési kötelezettségét, a beszámoló összeállítása, a könyvek vezetése során érvényesítendő elveket, az azokra épített szabályokat, valamint a nyilvánosságra hozatalra, a közzétételre és a könyvvizsgálatra vonatkozó követelményeket.
A törvény hatálya
2. § (1) A törvény hatálya – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – kiterjed a gazdaság minden olyan résztvevőjére, amelynek működéséről a nemzetgazdaság más szereplői tájékoztatást igényelnek.
(2) A törvény hatálya alá tartozik a gazdálkodó.
(3)2 A törvény hatálya nem terjed ki az egyéni vállalkozóra, a polgári jogi társaságra, az építőközösségre, továbbá a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi kereskedelmi képviseletére.
2/A. §3 (1)4 E törvény hatálya nem terjed ki arra a közkereseti társaságra, betéti társaságra, egyéni cégre és ügyvédi irodára, amely az üzleti évben (az adóévben) nyilvántartásait a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény5 előírásai szerint vezeti.
(2)6 A kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvényben előírt feltételeknek meg nem felelő, (1) bekezdés szerinti közkereseti társaság, betéti társaság, egyéni cég, valamint ügyvédi iroda attól a naptól köteles e törvény előírásait alkalmazni, amely naptól nem tartozik a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alá.
(3)7 A kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alól e törvény hatálya alá átkerült (visszakerült), (1) bekezdés szerinti közkereseti társaságra, betéti társaságra, egyéni cégre, valamint ügyvédi irodára a jogelőd nélkül alapított vállalkozókra vonatkozó előírásokat kell megfelelően alkalmazni.
(4)8 A kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alól e törvény hatálya alá átkerült (visszakerült), (1) bekezdés szerinti közkereseti társaságnak, betéti társaságnak, egyéni cégnek, valamint ügyvédi irodának – tételes leltározással alátámasztott – leltár alapján nyitó mérleget kell készítenie. A nyitó mérlegbe az eszközöket piaci értéken, a kötelezettségeket a ténylegesen fizetendő, a céltartalékokat a számított, a törvény előírásainak megfelelő összegben, a saját tőkét az eszközök és a kötelezettségek (ideértve a céltartalékokat is) különbözetének összegében kell figyelembe venni. A nyitó mérlegbe felvett eszközök és források értékének valódiságát könyvvizsgálóval kell ellenőriztetni.
(4a)9 Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény szerint alapított egyéni cégnek és korlátolt felelősségű társaságnak az alapítása időpontjával a (4) bekezdés megfelelő alkalmazásával nyitó mérleget kell készítenie azzal, hogy a nyitó mérlegbe felvett eszközök és források értékének valódiságát könyvvizsgálóval nem kell ellenőriztetni.
(5)10 A törvény hatálya alá tartozó közkereseti társaság, betéti társaság, egyéni cég, valamint ügyvédi iroda beszámolójának kiegészítő mellékletében – az (1)–(4) bekezdés előírásaival összefüggésben – utalni kell arra, ha számviteli (nyilvántartási) kötelezettségei tekintetében a vállalkozó a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alá a következő üzleti évtől átjelentkezett, vagy ha e törvény hatálya alá – a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alól – átkerülve (visszatérve) először készít beszámolót.
Értelmező rendelkezések, fogalmak
3. § (1) E törvény alkalmazásában
1.11 gazdálkodó: a vállalkozó, az államháztartás szervezetei, az egyéb szervezet, a Magyar Nemzeti Bank, továbbá az általuk, illetve a természetes személy által alapított egészségügyi, szociális, kulturális és oktatási intézmény;
2.12 vállalkozó: minden olyan gazdálkodó, amely a saját nevében és kockázatára nyereség- és vagyonszerzés céljából üzletszerűen, ellenérték fejében termelő vagy szolgáltató tevékenységet (a továbbiakban: vállalkozási tevékenység) végez, ideértve a hitelintézetet, a pénzügyi vállalkozást, a befektetési vállalkozást és a biztosítót is, továbbá a nonprofit gazdasági társaság, az egyesülés, a szociális szövetkezet, az iskolaszövetkezet, a közérdekű nyugdíjas szövetkezet, a kisgyermekkel otthon lévők szövetkezete, az európai gazdasági egyesülés, az európai részvénytársaság, az európai szövetkezet, a vízitársulat, az erdőbirtokossági társulat, a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe és a kezelt vagyon, amennyiben nem tartozik a 3. és 4. pontban felsoroltak közé;
3.13 államháztartás szervezetei: az államháztartásról szóló törvény alapján az államháztartás központi és önkormányzati alrendszerébe tartozó szervek;
4.14 egyéb szervezet:
a) az egyesület, az alapítvány,
b) a köztestület, a közalapítvány,
c) a lakásszövetkezet, a társasház,
d) az ügyvédi iroda, a szabadalmi ügyvivő iroda, a végrehajtói iroda, a közjegyzői iroda,
e) a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap,
f) a Szövetkezeti Hitelintézetek Integrációs Szervezete,
g) a közös jogkezelő szervezet,
h) a Munkavállalói Résztulajdonosi Program keretében létrejött szervezet,
i) a víziközmű társulat,
j) az egyházi jogi személy,
k) a befektetési alap, az egyéb alapok,
l) a tőzsde, a központi értéktári, a központi szerződő fél tevékenységet végző szervezet,
m) a magánnyugdíjpénztár,
n) az önkéntes nyugdíjpénztár,
o) az önkéntes kölcsönös egészség- és önsegélyező pénztár,
p) a közraktár, valamint
q) a külön jogszabályban meghatározott, jogi személynek minősülő egyéb szervezet.
(2) E törvény alkalmazásában
1. anyavállalat: az a vállalkozó, amely egy másik vállalkozónál (a továbbiakban: leányvállalat) közvetlenül vagy leányvállalatán keresztül közvetetten meghatározó befolyást képes gyakorolni, mert az alábbi feltételek közül legalább eggyel rendelkezik:
a) a tulajdonosok (a részvényesek) szavazatának többségével (50 százalékot meghaladóval) tulajdoni hányada alapján egyedül rendelkezik, vagy
b) más tulajdonosokkal (részvényesekkel) kötött megállapodás alapján a szavazatok többségét egyedül birtokolja, vagy
c)15 a társaság tulajdonosaként (részvényeseként) jogosult arra, hogy a vezető tisztségviselők vagy a felügyelő bizottság tagjai többségét megválassza vagy visszahívja, vagy
d) a tulajdonosokkal (a részvényesekkel) kötött szerződés (vagy a létesítő okirat rendelkezése) alapján – függetlenül a tulajdoni hányadtól, a szavazati aránytól, a megválasztási és visszahívási jogtól – döntő irányítást, ellenőrzést gyakorol;
2. leányvállalat: az a gazdasági társaság, amelyre az 1. pont szerinti anyavállalat meghatározó befolyást képes gyakorolni;
3. közös vezetésű vállalkozás: az a gazdasági társaság, ahol egyrészt az anyavállalat (az anyavállalat konszolidálásba bevont leányvállalata), másrészt egy (vagy több) másik vállalkozás az 1. pont szerinti jogosultságokkal paritásos alapon – legalább 33 százalékos szavazati aránnyal – rendelkezik. A közös vezetésű vállalkozást a tulajdonostársak közösen irányítják;
4.16 társult vállalkozás: az a – konszolidálásba teljeskörűen be nem vont – gazdasági társaság, ahol az anyavállalat vagy a konszolidálásba bevont leányvállalata a 9. pont szerinti jelentős tulajdoni részesedéssel rendelkezik, és mértékadó befolyást gyakorol a gazdasági társaság üzleti és pénzügyi politikájára;
4a.17 mértékadó befolyást gyakorló: az a vállalkozás, amely egy másik gazdasági társaságnál legalább a szavazatok – 115. § (4) bekezdésében előírt számítási eljárás értelemszerű alkalmazásával számított – 20 százalékával közvetlenül vagy közvetetten rendelkezik;
5.18 egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozás: az a gazdasági társaság, amelyben a vállalkozó nem rendelkezik a 9. pont szerinti jelentős tulajdoni részesedéssel, és amely nem tartozik a 2–4. pont szerinti vállalkozások közé;
6. konszolidálásba bevont vállalkozások: az anyavállalat, a konszolidálásba bevont leányvállalat, a konszolidálásba bevont közös vezetésű vállalkozás együttesen;
7.19 kapcsolt vállalkozás: az 1. pont szerinti anyavállalat és a 2–3. pont szerinti vállalkozások (fölérendelt anyavállalat esetében a minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni).
8.20 kapcsolt fél: az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK bizottsági rendeletben meghatározott fogalom;
9.21 jelentős tulajdoni részesedés: más vállalkozások tőkéjében való, értékpapírban megtestesülő vagy más módon meghatározott jog, amelynek célja az említett vállalkozással való tartós kapcsolat kialakítása révén hozzájárulás annak a vállalkozásnak a tevékenységéhez, amelyik e jogok birtokosa; és amely részesedés mértéke a 20 százalékot meghaladja.
(3) E törvény alkalmazásában
1. ellenőrzés: a jóváhagyásra jogosult testület által elfogadott beszámolóval lezárt üzleti év(ek) adatainak – a gazdálkodó, illetve az adóhatóság általi – utólagos ellenőrzése az önellenőrzés, illetve az adóhatósági ellenőrzés keretében;
2.22 ellenőrzés megállapítása: az ellenőrzés során feltárt, az eszközöket-forrásokat, az eredményt, a saját tőkét érintő hibák és hibahatások, amelyek a beszámolóval lezárt üzleti évvel (évekkel) kapcsolatosak, a hatályos jogszabályi előírások nem vagy nem megfelelő alkalmazásából, helytelen értelmezéséből, vagy nem megengedett, tiltott cselekmény elkövetéséből származnak. A számviteli elszámolás szempontjából az ellenőrzés megállapításával egy tekintet alá esik a szerződésmódosítással, a számviteli bizonylatok módosításával dokumentált, beszámolóval lezárt üzleti évet, éveket érintő gazdasági események könyvviteli elszámolásban rögzítendő jellemzőinek utólagos módosítása is;
3.23 jelentős összegű hiba: ha a hiba feltárásának évében, a különböző ellenőrzések során, egy adott üzleti évet érintően (évenként külön-külön) feltárt hibák és hibahatások – eredményt, saját tőkét növelő-csökkentő – (előjeltől független) abszolút értékének együttes összege meghaladja a számviteli politikában meghatározott értékhatárt. Minden esetben jelentős összegű a hiba, ha a hiba feltárásának évében az ellenőrzések során – ugyanazon évet érintően – megállapított hibák, hibahatások eredményt, saját tőkét növelő-csökkentő, (előjeltől független) abszolút értékének együttes összege meghaladja az ellenőrzött üzleti év mérlegfőösszegének 2 százalékát, illetve ha a mérlegfőösszeg 2 százaléka nem haladja meg az 1 millió forintot, akkor az 1 millió forintot;
4.24 nem jelentős összegű hiba: ha a hiba feltárásának évében, a különböző ellenőrzések során, egy adott üzleti évet érintően (évenként külön-külön) feltárt hibák és hibahatások – eredményt, saját tőkét növelő-csökkentő – (előjeltől független) abszolút értékének együttes összege nem haladja meg a jelentős összegű hiba 3. pont szerinti értékhatárát;
5.25
(4) E törvény alkalmazásában
1. közvetített szolgáltatás: a gazdálkodó által saját nevében vásárolt és a harmadik személlyel (a megrendelővel) kötött szerződés alapján, a szerződésben rögzített módon részben vagy egészben, de változatlan formában továbbértékesített (továbbszámlázott) szolgáltatás; közvetített szolgáltatásnál a gazdálkodó vevője és nyújtója is a szolgáltatásnak, a gazdálkodó a vásárolt szolgáltatást részben vagy egészben közvetíti úgy, hogy a megrendelővel kötött szerződésből a közvetítés lehetősége, a számlából a közvetítés ténye, vagyis az, hogy a gazdálkodó nemcsak a saját, hanem az általa vásárolt szolgáltatást is értékesíti változatlan formában, de nem feltétlenül változatlan áron, egyértelműen megállapítható;
2.26 alapkutatás: a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló törvényben (a továbbiakban: Innovációs tv.) meghatározott alapkutatás;
3.27 alkalmazott kutatás: az Innovációs tv.-ben meghatározott alkalmazott kutatás;
4.28 kísérleti fejlesztés: az Innovációs tv.-ben meghatározott kísérleti fejlesztés;
5. hasznos élettartam: az az időszak, amely alatt az amortizálható eszközt a gazdálkodó időarányosan vagy teljesítményarányosan az eredmény terhére elszámolja;
a) hasznos élettartam az az időszak, amely alatt az amortizálható eszközt a gazdálkodó a várható fizikai elhasználódás (műszakok száma, tevékenységre jellemző körülmények, az eszköz fizikai jellemzői), erkölcsi avulás (technológiai változások, termékek iránti kereslet), az eszköz használatával kapcsolatos jogi és egyéb korlátozó tényezők figyelembevételével várhatóan használni fogja, vagy
b) hasznos élettartam az a megtermelhető darabszám, elvégezhető teljesítmény vagy egyéb egységszám figyelembevételével meghatározott időszak, amely időszak alatt a gazdálkodó az előbbieket várhatóan elő tudja állítani az amortizálható eszköz felhasználásával;
6. maradványérték: a rendeltetésszerű használatbavétel, az üzembe helyezés időpontjában – a rendelkezésre álló információk alapján, a hasznos élettartam függvényében – az eszköz meghatározott, a hasznos élettartam végén várhatóan realizálható értéke. Nulla lehet a maradványérték, ha annak értéke valószínűsíthetően nem jelentős;
7. beruházás: a tárgyi eszköz beszerzése, létesítése, saját vállalkozásban történő előállítása, a beszerzett tárgyi eszköz üzembe helyezése, rendeltetésszerű használatbavétele érdekében az üzembe helyezésig, a rendeltetésszerű használatbavételig végzett tevékenység (szállítás, vámkezelés, közvetítés, alapozás, üzembe helyezés, továbbá mindaz a tevékenység, amely a tárgyi eszköz beszerzéséhez hozzákapcsolható, ideértve a tervezést, az előkészítést, a lebonyolítást, a hiteligénybevételt, a biztosítást is); beruházás a meglévő tárgyi eszköz bővítését, rendeltetésének megváltoztatását, átalakítását, élettartamának, teljesítőképességének közvetlen növelését eredményező tevékenység is, az előbbiekben felsorolt, e tevékenységhez hozzákapcsolható egyéb tevékenységekkel együtt;
8. felújítás: az elhasználódott tárgyi eszköz eredeti állaga (kapacitása, pontossága) helyreállítását szolgáló, időszakonként visszatérő olyan tevékenység, amely mindenképpen azzal jár, hogy az adott eszköz élettartama megnövekszik, eredeti műszaki állapota, teljesítőképessége megközelítően vagy teljesen visszaáll, az előállított termékek minősége vagy az adott eszköz használata jelentősen javul és így a felújítás pótlólagos ráfordításából a jövőben gazdasági előnyök származnak; felújítás a korszerűsítés is, ha az a korszerű technika alkalmazásával a tárgyi eszköz egyes részeinek az eredetitől eltérő megoldásával vagy kicserélésével a tárgyi eszköz üzembiztonságát, teljesítőképességét, használhatóságát vagy gazdaságosságát növeli; a tárgyi eszközt akkor kell felújítani, amikor a folyamatosan, rendszeresen elvégzett karbantartás mellett a tárgyi eszköz oly mértékben elhasználódott (szerkezeti elemei elöregedtek), amely elhasználódottság már a rendeltetésszerű használatot veszélyezteti; nem felújítás az elmaradt és felhalmozódó karbantartás egyidőben való elvégzése, függetlenül a költségek nagyságától;
9. karbantartás: a használatban lévő tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási tevékenység, ideértve a tervszerű megelőző karbantartást, a hosszabb időszakonként, de rendszeresen visszatérő nagyjavítást, és mindazon javítási, karbantartási tevékenységet, amelyet a rendeltetésszerű használat érdekében el kell végezni, amely a folyamatos elhasználódás rendszeres helyreállítását eredményezi;
10.29 behajthatatlan követelés: az a követelés,
a) amelyre az adós ellen vezetett végrehajtás során nincs fedezet, vagy a talált fedezet a követelést csak részben fedezi (amennyiben a végrehajtás közvetlenül nem vezetett eredményre és a végrehajtást szüneteltetik, az óvatosság elvéből következően a behajthatatlanság – nemleges foglalási jegyzőkönyv alapján – vélelmezhető),
b) amelyet a hitelező a csődeljárás, a felszámolási eljárás, az önkormányzatok adósságrendezési eljárása során egyezségi megállapodás keretében elengedett,
c) amelyre a felszámoló által adott írásbeli igazolás (nyilatkozat) szerint nincs fedezet,
d) amelyre a felszámolás, az adósságrendezési eljárás befejezésekor a vagyonfelosztási javaslat szerinti értékben átvett eszköz nem nyújt fedezetet,
e)30 amelyet eredményesen nem lehet érvényesíteni, amelynél a fizetési meghagyásos eljárással, a végrehajtással kapcsolatos költségek nincsenek arányban a követelés várhatóan behajtható összegével (a fizetési meghagyásos eljárás, a végrehajtás veszteséget eredményez vagy növeli a veszteséget), amelynél az adós nem lelhető fel, mert a megadott címen nem található és a felkutatása „igazoltan” nem járt eredménnyel,
f) amelyet bíróság előtt érvényesíteni nem lehet,
g) amely a hatályos jogszabályok alapján elévült.
A behajthatatlanság tényét és mértékét bizonyítani kell;
11.31 szerződés elszámolási egysége:
a) jogilag – a szerződés felek által meghatározott tárgya alapján – egy egységet képező – a megrendelővel kötött, a megrendelő által meghatározott jellemzőkkel rendelkező termék vagy szolgáltatás létrehozására és értékesítésére vonatkozó – szerződés egésze (a szerződés összes részteljesítése, összes teljesítési kötelme együttesen, függetlenül attól, hogy a szerződés egy vagy több részteljesítést, teljesítési kötelmet tartalmaz);
b) az ugyanazzal a megrendelővel kötött a) pont szerinti szerződések egy csoportja, amennyiben:
ba) a szerződések csoportjának feltételeit egyetlen csomagban tárgyalták,
bb) a szerződések egymással annyira szoros kapcsolatban állnak, hogy valójában egy közös nyereséghányaddal rendelkező egyetlen projekt részeit képezik, és
bc) a szerződések egyidejűleg, vagy egymást szorosan követően valósulnak meg.
12.32 teljesítési fok: a tényleges teljesítésnek a szerződés elszámolási egységére meghatározott mértéke, amely a ténylegesen elvégzett munkáknak az elvégzendő összes munkához viszonyított – a számviteli politikában meghatározott módszer szerinti – arányát fejezi ki.
13.33 készültségi fok: a befejezetlen termelés vagy a befejezetlen szolgáltatás készültségének mértéke, amely a már elvégzett tevékenységeknek a félkész termék, illetve a késztermék (kész szolgáltatás) előállításához elvégzendő összes tevékenységhez viszonyított – a számviteli politikában meghatározott módszer szerinti – arányát fejezi ki.
(5) E törvény alkalmazásában
1.34 üzleti vagy cégérték: a megvásárolt üzletágért fizetett ellenérték és a tételesen állományba vett egyes eszközök piaci értékének a tételesen állományba vett, átvállalt kötelezettségek – e törvény szerinti értékeléssel meghatározott – értékével csökkentett értéke közötti különbözet, ha a fizetett ellenérték magasabb;
2.35 negatív üzleti vagy cégérték: a megvásárolt üzletágért fizetett ellenérték és a tételesen állományba vett egyes eszközök piaci értékének a tételesen állományba vett, átvállalt kötelezettségek – e törvény szerinti értékeléssel meghatározott – értékével csökkentett összege közötti különbözet, ha a fizetett ellenérték alacsonyabb;
2a.36 üzletág: a gazdálkodónak szervezeti szempontból független, önállóan működőképes egysége (ide értve a telephelyet, üzlethálózatot is), amely a hozzá tartozó vagyonnal (eszközökkel, kötelezettségekkel, céltartalékokkal és időbeli elhatárolásokkal) önálló gazdasági tevékenység tartós folytatására képes;
3.37 többségi befolyás, minősített többséget biztosító befolyás: a Polgári Törvénykönyv gazdasági társaságokra vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott fogalom;
4. létesítő okirat: a gazdálkodó alapításához szükséges jogszabályban előírt okirat, ide tartozik különösen: a társasági szerződés, az alapító okirat, az alapszabály, az egyéb módon nevezett – a tulajdonosok közötti – megállapodás.
(6) E törvény alkalmazásában
1. mérlegkészítés időpontja: a mérleg egyes tételeihez kapcsolódóan meghatározott azon – az üzleti év mérlegfordulónapját követő – időpont, amely időpontig a megbízható és valós vagyoni helyzet bemutatásához szükséges értékelési feladatokat el lehet és el kell végezni;
2. hitelviszonyt megtestesítő értékpapír: minden olyan nyomdai úton előállított (előállíttatható) vagy dematerializált értékpapír, illetve e törvény által értékpapírnak minősített, jogot megtestesítő okirat, amelyben a kibocsátó (adós) meghatározott pénzösszeg rendelkezésére bocsátását elismerve arra kötelezi magát, hogy a pénz (kölcsön) összegét, valamint annak meghatározott módon számított kamatát vagy egyéb hozamát, és az általa esetleg vállalt egyéb szolgáltatásokat az értékpapír birtokosának (a hitelezőnek) a megjelölt időben és módon megfizeti, illetve teljesíti. Ide tartozik különösen: a kötvény, a kincstárjegy, a letéti jegy, a pénztárjegy, a célrészjegy, a takaréklevél, a jelzáloglevél, a hajóraklevél, a közraktárjegy, az árujegy, a zálogjegy, a kárpótlási jegy, a határozott idejű befektetési alap által kibocsátott befektetési jegy;
3.38 tulajdoni részesedést jelentő befektetés: minden olyan nyomdai úton előállított (előállíttatható) vagy dematerializált értékpapír, illetve e törvény által értékpapírnak minősített, jogot megtestesítő okirat, amelyben a kibocsátó meghatározott pénzösszeg, illetve pénzértékben meghatározott nem pénzbeli vagyoni érték tulajdonba- vagy használatbavételét elismerve arra kötelezi magát, hogy ezen értékpapír, okirat birtokosának meghatározott vagyoni és egyéb jogokat biztosít. Ide tartozik különösen: a részvény, az üzletrész, a szövetkezeti részesedés, a vagyonjegy, az egyéb társasági részesedés, a határozatlan futamidejű befektetési alap által kibocsátott befektetési jegy, a kockázati tőkerészvény;
4. diszkont értékpapír: olyan hitelviszonyt megtestesítő, nem kamatozó értékpapír, amelyet névérték alatt bocsátottak ki, és a lejáratkor névértéken váltanak be;
5. vásárolt készletek: az anyagok [alap-, segéd-, üzem- és fűtőanyag, alkatrészek, a 28. § (3) bekezdésének a) pontja szerinti eszközök], az áruk (kereskedelmi készletek, betétdíjas göngyölegek, a közvetített szolgáltatások), a készletre adott előlegek;
6. saját termelésű készletek: a befejezetlen termelés, a félkész termékek, a késztermékek, a növendék-, hízó- és egyéb állatok;
7. FIFO módszer: az elsőként bevételezett eszköz elsőként kiadva; az elsőként megvásárolt (előállított) eszköz kerül először értékesítésre (felhasználásra), következésképpen az időszak végén az eszközök között maradó tételek a legutóbb megvásárolt (előállított) tételek.
(7) E törvény alkalmazásában
1. igénybe vett szolgáltatás: minden olyan szolgáltatás, amely nem tartozik a közvetített szolgáltatás, illetve az egyéb szolgáltatás közé; különösen az utazásszervezés, a szállítás-rakodás, a raktározás, a csomagolás, a kölcsönzés, a bérlet, a bérmunka, az eszközök karbantartása, a postai és távközlési szolgáltatás, a mosás és vegytisztítás, a bizományi tevékenység, az ügyletszerzés, az oktatás és továbbképzés, a hirdetés, a reklám és propaganda, a piackutatás, a könyvkiadás, a lapkiadás, a szállodai szolgáltatás, a vendéglátás, a kutatás és kísérleti fejlesztés, a tervezés és lebonyolítás, a könyvvizsgálat, a könyvviteli szolgáltatás;
2.39 egyéb szolgáltatás: a pénzügyi, a befektetési, a biztosítási, a hatósági igazgatási, az egyéb hatósági szolgáltatás;
3.40 személyi jellegű egyéb kifizetések: azok a természetes személyek részére teljesített kifizetések, elszámolt összegek, amelyeket a kifizető a természetes személy részére jogszabályi előírás vagy saját elhatározása alapján teljesít, és nem tartoznak a bérköltség, illetve a vállalkozási díj fogalmába. Ilyenek különösen: a szerzői jogdíj, a lakhatási költségtérítés, a lakásépítésre nyújtott támogatás (ideértve az átvállalt kamatot és kezelési költséget is), az étkezési térítés, a munkábajárással kapcsolatos költségtérítés, a jubileumi jutalom, a dolgozó kötelezettségvállalásának térítése, a bányászati keresetkiegészítés, a tárgyjutalmak, az egyéb természetbeni munkajövedelmek, a megváltozott munkaképességű munkavállalók keresetkiegészítése, a betegszabadság díjazása, a munkáltatót terhelő táppénz, táppénz-kiegészítés, a munkavállaló részére kötött, de a munkáltató által fizetett baleset-, élet- és nyugdíjbiztosítás díja, az önkéntes pénztárba befizetett munkáltatói tagdíj-hozzájárulás, a magánnyugdíjpénztárba befizetett munkáltatói tagdíj-kiegészítés, a munkáltatót terhelő, illetve általa átvállalt személyi jövedelemadó, a jóléti és kulturális költségek, a végkielégítés, a munkáltatói hozzájárulás a korhatár előtti ellátás igénybevételéhez, továbbá az alkalmazottakat, munkavállalókat megillető kifizetések, mint a napidíj, a különélési pótlék, a jogszabály alapján fizetett költségtérítések, a sorkatonai vagy polgári szolgálat teljesítését követően fizetett személyi alapbér, a találmányi díj, a szabadalom vételára és hasznosítási díja, az újítási díj, az ezekkel kapcsolatosan fizetett közreműködői díj, valamint nem a munkaviszonnyal összefüggésben fizetett szerzői, írói és más szerzői jogvédelmet élvező munkák díjai, az azokkal kapcsolatos közreműködői díjak, a mezőgazdaságban részesmunkát végzők díjazása, a természetben adott juttatások, a reprezentáció költségei, és minden egyéb, a statisztikai előírások szerint egyéb munkajövedelemnek, szociális költségnek minősített összegek.
(8) E törvény alkalmazásában
1.41 tőzsde, tőzsdei határidős, opciós és azonnali ügylet, elszámolóház, központi értéktár, központi szerződő fél, központi értéktári tevékenység, központi szerződő fél tevékenység, központi értékpapírszámla, értékpapírszámla, ügyfélszámla, dematerializált értékpapír, másodlagos értékpapír, értékpapír kölcsönzés: a tőkepiacról szóló törvényben meghatározott fogalom;
2.42 repó-, fordított repóügylet: minden olyan megállapodás, amely értékpapír tulajdonjogának átruházásáról rendelkezik a szerződéskötéssel egyidejűleg meghatározott vagy meghatározandó jövőbeli időpontban történő visszavásárlási kötelezettség mellett, meghatározott visszavásárlási áron, függetlenül attól, hogy az ügylet futamideje alatt a vevő az ügylet tárgyát képező értékpapírt megszerzi és azzal szabadon rendelkezhet (szállításos repóügylet) vagy nem szerzi meg az értékpapírt, azzal szabadon nem rendelkezhet, hanem óvadékként kerül elhelyezésre a vevő javára a futamidő alatt (óvadéki repóügylet). Az óvadéki repóügylet a valódi penziós ügyletek szabályai szerint, a szállításos repóügylet a nem valódi penziós ügyletek szabályai szerint kerül elszámolásra, melynek során értelemszerűen alkalmazhatók a törvény felhatalmazása alapján kiadott, a hitelintézetek és a pénzügyi vállalkozások éves beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet ezen ügyletekre vonatkozó előírásai;
3.43 pénzügyi instrumentum: olyan szerződéses megállapodás, amelynek eredményeként az egyik félnél pénzügyi eszköz, a másik félnél pénzügyi kötelezettség vagy saját tőke (tőkeinstrumentum) keletkezik. Így különösen: a szerződéses megállapodáson alapuló követelés és kötelezettség, a pénzeszköz, az értékpapír (hitelviszonyt megtestesítő értékpapír és tulajdoni részesedést jelentő befektetés), a származékos ügylet;
4. elszámoló ár: a tőzsde által a határidős ügyletek tárgyát képező tőzsdetermékre kereskedési naponként megállapított és kihirdetett árfolyam (piaci érték), amely a befektetési szolgáltató napi árfolyamalakulásból adódó pénzügyi kötelezettségei és követelései kiszámításának alapjául szolgál;
5. tőzsdén kívüli határidős ügylet: valamely áru, pénzügyi instrumentum szerződésben előre meghatározott áron (kötési ár), árfolyamon és mennyiségben egy a szerződésben rögzített későbbi időpontban (lejáratkor, amely a 9. pontban foglalt időszakot meghaladja) tőzsdén kívül történő adásvétele;
6.44 tőzsdén kívüli opciós ügylet: valamely árura, pénzügyi instrumentumra tőzsdén kívül kötött, a tőkepiacról szóló törvényben opciós ügyletként meghatározott fogalomnak megfelelő ügylet;
7. swap (deviza-, tőke- és kamatcsere) ügylet: valamely pénzügyi instrumentum cseréjére vonatkozó olyan összetett megállapodás, amely általában egy azonnali és egy határidős adásvételi ügyletből, illetve több határidős ügyletből tevődik össze és általában jövőbeni pénzáramlások cseréjét vonja maga után;
8. kamat swap ügylet: valamely tőkeösszegre rögzített kamatláb alapján számított fix kamat és – bizonyos piaci kamatlábhoz, feltételhez igazított – változó kamatláb alapján számított változó kamatösszeg meghatározott időközönkénti cseréje;
9. tőzsdén kívüli azonnali ügylet: az ügyletkötést követő legfeljebb 8 munkanapon belül, devizaügylet esetén 2 munkanapon belül teljesített, értékpapír adásvételi, illetve csereügylet;
10.45 fedezeti ügylet: olyan származékos ügylet (a kiírt opciók kivételével), vagy kizárólag a devizakockázat tekintetében olyan nem származékos pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség, amelyet egy megjelölt fedezeti kapcsolatba bevontak, és amelynek valós értéke vagy pénzáramlásai egy fedezett ügyletből adódó valós értékben vagy pénzáramlásokban bekövetkező változásokat várhatóan ellentételezi. A fedezeti ügylet lehet:
a) piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet: valamely fedezett ügyletből eredő, a mérlegben szereplő eszköz, illetve kötelezettség egészének vagy meghatározott részének piaci értékében (valósértékében) bekövetkező változás miatt fennálló kockázat fedezetére szolgáló ügylet;
b) cash-flow fedezeti ügylet: mérlegben szereplő eszközhöz vagy kötelezettséghez (ideértve az azokkal összefüggő kamatfizetéseket is), előrejelzett ügylethez, vagy a mérlegben meg nem jelenített, biztos elkötelezettséghez kapcsolódó jövőbeni pénzáramlásokban bekövetkező változás miatt fennálló kockázat fedezésére szolgáló ügylet;
c) külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezeti ügylete: a külföldi pénznemben fennálló, kapcsolt vállalkozásnak minősülő külföldi gazdálkodó szervezetben lévő tulajdoni részesedést jelentő, nem kereskedési célra tartott befektetés (részvény, üzletrész, egyéb részesedés), valamint az ezen gazdálkodó szervezettel szemben fennálló hosszú lejáratú követelés vagy kötelezettség devizaárfolyam-változásból adódó kockázatának fedezetére kötött ügylet;
10/a.46 fedezett ügylet: egy olyan eszköz, kötelezettség, biztos elkötelezettség, előrejelzett ügylet vagy külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés, amely a gazdálkodót a valós értékben vagy a jövőbeni pénzáramlásokban bekövetkező változások kockázatának teszi ki, és amelyet egy megjelölt fedezeti kapcsolatba bevontak. Hasonló eszközöket vagy hasonló kötelezettségeket kizárólag akkor lehet összevonni és egy csoportként fedezni, ha az azonos csoportba tartozó egyedi eszközök és kötelezettségek osztoznak abban a kockázati kitettségben, amelyet fedezett kockázatként megjelöltek;
10/b.47 megjelölt fedezeti kapcsolat: az 59/A–59/F. § szerinti valós értékelés alkalmazásától függetlenül az 59/E. § (1) és (2) bekezdése szerint dokumentált, és az 59/E. § (3) bekezdésének megfelelő fedezeti kapcsolat;
11.48 penziós (elhelyezési) ügylet: olyan ügylet, amelyben az egyik fél (,,penzióba adó'') a mérlegében szereplő, tulajdonában lévő pénzügyi eszközöket (a valuta, a deviza és a saját kibocsátású hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve saját kibocsátású tulajdoni részesedést jelentő befektetés kivételével) ruház át a másik félre (,,penzió átvevője''), olyan megállapodás mellett, hogy ugyanezeket a pénzügyi eszközöket – sorozatban kibocsátott értékpapírok esetén az azonos sorozathoz tartozó, azonos mennyiségű és névértékű értékpapírokat – a penzió átvevője a megállapodásban rögzítettek szerinti későbbi időpontban (időpontig), meghatározott áron visszaszármaztatja az a), illetve a b) pontban foglaltak szerint a penzióba adónak;
a)49 valódi penziós (elhelyezési) ügylet: olyan penziós ügylet, amelyben legalább az egyik fél hitelintézet, és amelyben a penzió átvevője kötelezi magát, hogy a pénzügyi eszközöket egy meghatározott vagy a penzióba adó által meghatározandó időpontban visszaadja, továbbá a penzióba adó szerződéses kikötésekkel a pénzügyi eszközök feletti ellenőrzési jogokat (rendelkezési jog az eszköz tovább értékesítéséről, fedezetként való felhasználásáról, kölcsönbeadásáról, valamint a hasznok szedésére vonatkozó jog) fenntartja. A valódi penziós ügylet kölcsönügyletként kerül elszámolásra, az ügylet tárgyát képező eszköz a penzióba adó könyveiben marad, az eladási és a visszavásárlási ár különbözete kamatnak minősül.
b)50 nem valódi penziós (elhelyezési) ügylet: olyan penziós ügylet, amelyben a felek megállapodásától függően, a penzió átvevője saját döntése (jogosultsága) alapján egy előre rögzített időpontban (időpontig), vagy az általa megállapított későbbi időpontban vagy egy, a későbbiekben bekövetkező feltétel beállta esetén, annak időpontjában az eladási áron, vagy a felek által meghatározott más áron visszaadja, a penzióba adó pedig visszaveszi a penzió tárgyát. Nem valódi penziós ügyletnek minősül az is, ha a penzió átvevője kötelezi magát, hogy a penzió tárgyát egy előre meghatározott vagy a penzióba adó által meghatározandó időpontban visszaadja és a penzióba adó a penzió tárgya feletti ellenőrzési jogokat szerződéses kitételekkel nem tartja fenn. A nem valódi penziós ügylet a pénzügyi eszközök adásvételére vonatkozó általános szabályok szerint kerül elszámolásra.
12.51 elektronikus pénz: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott fogalom;
13.52 pénzügyi lízing: a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti pénzügyi lízingszerződés alapján létrejött ügylet, ideértve azt is, ha az az anyavállalat és a leányvállalata között jött létre;
14.53 függő kötelezettség: az olyan – általában – harmadik személlyel szemben vállalt kötelezettség, amely a mérleg fordulónapján fennáll, de mérlegtételkénti szerepeltetése jövőbeni eseménytől függ. A függő kötelezettségek lehetnek pénzeszközre, illetve egyéb eszközre vonatkozó függő kötelezettségek. A pénzeszközre vonatkozó függő kötelezettségek közé tartoznak különösen: a kezességvállalási, a garanciavállalási, a váltókezesi kötelezettség, az opciós ügyletekkel, a nem valódi penziós ügyletekkel, a le nem zárt peres ügyekkel kapcsolatban várható kötelezettségek. Az egyéb eszközre vonatkozó kötelezettségek közé tartoznak különösen a fedezetként, biztosítékként, óvadékként felajánlott (szolgáló) vagyontárgyak és az opciós ügylet miatti egyéb eszköz átadására vonatkozó kötelezettségek;
15.54 biztos (jövőbeni) kötelezettség: az olyan visszavonhatatlan kötelezettség, amely a mérleg fordulónapján már fennáll, de a szerződés teljesítése még nem történt meg, ezért mérlegtételként nem szerepeltethető. A biztos (jövőbeni) kötelezettségek lehetnek pénzeszközre, illetve egyéb eszközre vonatkozó biztos (jövőbeni) kötelezettségek. Idetartoznak különösen: a határidős adásvételi ügyletek, a swap ügyletek határidős része miatti pénzeszköz vagy egyéb eszköz átadására vonatkozó kötelezettségek. Nem tartoznak ide az üzleti tevékenységgel kapcsolatos, folyamatosan felmerülő költségek;
16.55 mérlegen kívüli tétel: olyan, szerződés alapján fennálló mérlegen kívüli [függő vagy biztos (jövőbeni)] kötelezettség, illetve követelés, amely pénzeszköz vagy egyéb eszköz átadására, illetve átvételére vonatkozik, a mérleg fordulónapján már fennáll, de mérlegtételkénti szerepeltetése egy jövőbeni esemény bekövetkezésétől vagy a szerződés teljesítésétől függ;
17.56 függő követelés: olyan pénzeszközre vagy egyéb eszközre vonatkozó, a mérleg fordulónapján fennálló követelés, amelynek mérlegtételkénti szerepeltetése jövőbeni eseménytől függ. Idetartoznak különösen a kapott garanciák, kezességek harmadik felek tartozásaiért, valamint a kapott fedezetek, biztosítékok, zálogtárgyak, óvadékok és az opciós ügylet miatti pénzeszköz vagy egyéb eszköz átvételére vonatkozó követelések;
18.57 biztos (jövőbeni) követelés: olyan pénzeszközre vagy egyéb eszközre vonatkozó, a mérleg fordulónapján fennálló követelés, amelynek mérlegtételkénti szerepeltetése a szerződés teljesítésétől függ. Idetartoznak különösen: a határidős adásvételi ügyletek, a swap ügyletek határidős része miatti pénzeszköz vagy egyéb eszköz átvételére vonatkozó követelések;
19.58 hátrasorolt eszköz: az a követelés, illetve hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely az adósnál, illetve az értékpapír kibocsátójánál hátrasorolt kötelezettségnek minősül, és amely felett az adós, illetve az értékpapír kibocsátó felszámolása, csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után lehet rendelkezni, illetve kiegyenlíteni;
20.59 keresztárfolyam: a Magyar Nemzeti Bank által közzétett – az érintett két devizára az adott napon érvényes – hivatalos devizaárfolyamokból számított árfolyam (az érintett két deviza egymáshoz viszonyított aránya).
(9)60 E törvény alkalmazásában
1. pénzügyi eszköz:
a) a pénzeszköz,
b)61 a szerződéses megállapodáson alapuló követelés pénzeszközök vagy egyéb pénzügyi eszközök más felektől való átvételére (ideértve a mérlegben szereplő követeléseket, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, valamint a származékos ügyleteket is),
c) a szerződéses megállapodás alapján biztosított jog pénzügyi instrumentumoknak potenciálisan kedvező feltételek mellett történő cseréjére más felekkel (ideértve az opciós jog vevőjénél az opciós jog értékét),
d) a más vállalkozó saját tőkéjét megtestesítő instrumentum (más vállalkozóban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés);
2. pénzügyi kötelezettség:
a)62 a szerződéses megállapodáson alapuló kötelezettség pénzeszközök vagy egyéb pénzügyi eszközök más felek részére történő átadására (ideértve a mérlegben szereplő kötelezettségeket, valamint a származékos ügyleteket is),
b) a szerződéses megállapodáson alapuló kötelezettség pénzügyi instrumentumoknak potenciálisan kedvezőtlen feltételek mellett történő cseréjére más felekkel (ideértve az opciós jog kiírójának egyoldalú kötelezettségvállalását is pénzügyi elszámolással teljesülő ügyleteknél a záráskori piaci ár és a határidős kötési ár különbözetében, illetve áru vagy pénzügyi eszköz leszállításával teljesülő ügyletnél a határidős kötési ár összegében);
3. tőkeinstrumentum: a tulajdoni részesedést jelentő befektetés kibocsátójánál a saját tőke (saját tőkeelem);
4. más vállalkozó saját tőkéjét megtestesítő instrumentum: más vállalkozóban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés a befektetőnél, amely a kibocsátó vállalkozó eszközeiben valamennyi kötelezettség (beleértve a céltartalékot és a passzív időbeli elhatárolást is) levonása után fennmaradó részesedést biztosítja;
5. kereskedési célú pénzügyi eszköz: a rövid távú ár- és árfolyam-ingadozásokból származó nyereség elérése céljából szerzett pénzügyi eszköz. [Így különösen: a forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír és tulajdoni részesedést jelentő befektetés, a gazdálkodó által keletkeztetett, a vásárolt vagy harmadik fél által a gazdálkodóra engedményezett követelés, amelyet a gazdálkodó azonnal vagy rövid távon (egy éven belül) értékesíteni szándékozik, továbbá a kereskedési célúnak minősített, rövid távú nyereségszerzés céljára portfolió-kezelésbe helyezett pénzügyi eszköz, a nem fedezeti célú származékos ügyletből eredő mérlegen kívüli követelés függetlenül attól, hogy portfolió részét képezi vagy egyedi szerződésen alapul.];
6. kereskedési célú pénzügyi kötelezettség: a nem fedezeti célú származékos ügyletből eredő mérlegen kívüli kötelezettség, valamint az értékpapír kölcsönbevétele miatt fennálló kötelezettség;
7. értékesíthető pénzügyi eszköz: olyan pénzügyi eszköz, amelyet nem soroltak be a kereskedési célú pénzügyi eszközök, a lejáratig tartott pénzügyi eszközök és a gazdálkodó által keletkeztetett kölcsön- és más követelések közé. (Így különösen a befektetési céllal tartott tulajdoni részesedést jelentő befektetés, a befektetett eszközök között kimutatott, nem lejáratig tartott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve az a vásárolt vagy harmadik fél által a gazdálkodóra engedményezett követelés, amelyről a gazdálkodó a nyilvántartásba vételkor még nem döntötte el, hogy rövid távon értékesíteni, behajtani vagy lejáratig tartani szándékozik.);
8. lejáratig tartott pénzügyi eszköz: olyan pénzügyi eszköz [ideértve a befektetett eszközök, illetve a forgóeszközök között kimutatott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt, továbbá az áru leszállításával záruló határidős, opciós ügyletekből eredő mérlegen kívüli követelést], amelyet a vállalkozó annak lejáratáig szándékozik és képes megtartani, valamint a bankbetét, illetve a pénzeszköz. Nem tartoznak ide a gazdálkodó által keletkeztetett kölcsön- és más követelések;
9. a gazdálkodó által keletkeztetett kölcsön- és más követelés: a gazdálkodó által pénzügyi eszközök, áruk vagy szolgáltatások – közvetlenül az adósnak teljesített – rendelkezésre bocsátásával létrehozott, rögzített vagy meghatározható fizetéssel járó pénzügyi eszköz (ide nem értve azt, amelyet a gazdálkodó kereskedési célúvá minősített, illetve a vásárolt vagy harmadik fél által a gazdálkodóra engedményezett követelést);
10. egyéb pénzügyi kötelezettség: minden olyan – mérlegben szereplő, illetve mérlegen kívüli – pénzügyi kötelezettség, amely nem tartozik a kereskedési célú kötelezettségek közé;
11.63 származékos ügylet: olyan árualapú vagy pénzügyi eszközre vonatkozó, kereskedési célú vagy fedezeti célú határidős, opciós vagy swap ügylet, illetve ezek további származékai, amelyek
a) teljesítése pénzben vagy más pénzügyi instrumentummal történik,
b) értéke egy meghatározott kamatláb, pénzügyi instrumentum ára, tőzsdei áru ára, devizaárfolyam, árindex, árfolyamindex, kamatindex, hitelbesorolás (bonitás) vagy hitelindex, illetve egyéb hasonló tényezők (mögöttesek) függvényében változik, feltéve, hogy egy nem pénzügyi változó esetében a változó egyik szerződő félre sem jellemző,
c) a keletkezéskor nem vagy csak csekély mértékben igényelnek nettó befektetést más, hasonlóan a piaci tényezők függvényében változó ügyletekhez (szerződésekhez) viszonyítva,
d) pénzügyi rendezésükre előre meghatározott későbbi időpontban, illetve időpontig (a jövőben) kerül sor.
Származékos ügyletnek minősül a nem pénzügyi eszköz adásvételére vonatkozó szerződés, ha annak rendezése nettó módon, pénzeszköz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadásával történhet. E tekintetben nettó módon rendezhető szerződésnek minősülhet a tőzsdei árura vonatkozó leszállítási ügylet is. Nem minősül származékos ügyletnek azonban az olyan nem pénzügyi eszköz adásvételére vonatkozó ügylet, amely kezdeményezésének, megkötésének és fenntartásának célja az ügylet tárgyát képező nem pénzügyi eszköznek a gazdálkodó várható vételi, eladási vagy felhasználási igényeinek megfelelő átvétele vagy átadása, és amely várhatóan az ügylet tárgyát képező nem pénzügyi eszköz átadásával (leszállításával) teljesül az ügylet zárásakor;
11/a.64 származékos ügylet zárása: a származékos ügylet lejárata, eladása, lehívása, a származékos ügyletből eredő kockázati pozíció megszüntetésére vagy mérséklésére irányuló ellenügylet zárásként dokumentált kötése vagy a származékos ügylet lejárat előtti megszüntetése;
12. valós érték: az az összeg, amelyért egy eszköz elcserélhető (eladható, illetve megvásárolható), vagy egy kötelezettség rendezhető megfelelően tájékozott, az üzletkötési szándékukat kinyilvánító felek között, a szokásos piaci feltételeknek megfelelően kötött (köthető) ügylet (szerződés) keretében. Valós érték a piaci megítélésről rendelkezésre álló információk alapján lehet:
a) a piaci érték, amely
aa) a tőzsdén jegyzett árfolyam, ha a pénzügyi instrumentum a tőzsdén forgalmazott és van tőzsdén jegyzett ára, árfolyama,
ab) a két fél szabad megállapodása szerinti ár, ha a pénzügyi instrumentumnak nincs tőzsdén jegyzett ára, árfolyama, de tőzsdén kívüli piacon kialakult, a piaci ár tendenciáját megfelelően tükröző árajánlatokkal, illetve az üzleti év során történt értékesítés adataival rendelkezik, amely a piaci értékítéletet az értékelés időpontjában megfelelően jellemzi,
ac) az előzőek hiányában a pénzügyi instrumentum összetevőinek, vagy hasonló pénzügyi instrumentumoknak a piaci ára alapján meghatározott érték (számított piaci érték),
b) az általános értékelési eljárásokkal meghatározott, a piaci árat elfogadhatóan közelítő érték;
12/a.65 belső érték: az ügylet tárgyát képező eszköz aktuális piaci értékének (valós értékének), valamint a kötési áron számított értékének a különbözete. Kamat swap ügylet esetén belső érték az aktuális változó kamatláb és a fix kamatláb alapján a névleges tőkeösszegre számított, a hátralévő lejárati időre jutó kamatkülönbözet;
13. előrejelzett ügylet: olyan ügylet, amelyre vonatkozóan a felek a szerződést még nem kötötték meg, de amelynek bekövetkezése nagy valószínűséggel várható és számszerűsíthető az ügylet fajtája, tárgya, nagyságrendje, időpontja, időtartama, illetve egyéb feltételei tekintetében;
13/a.66 biztos elkötelezettség: meghatározott mennyiségű eszköznek meghatározott jövőbeli időpontban vagy időpontokban, meghatározott áron történő cseréjéről szóló, kötelező érvényű megállapodás;
14.67 fedezeti hatékonyság: azt mutatja meg, hogy a fedezeti ügylet valós értékének vagy pénzáramlásainak változása az ügylet kezdetekor és annak teljes lejárati ideje alatt mennyiben ellensúlyozza a fedezett ügylet vagy ügyletek valós értékében vagy pénzáramlásaiban a fedezett kockázatból eredően bekövetkező változásokat. Egy fedezeti ügylet akkor hatékony, ha a fedezeti hatékonyság a 80 és 125 százalék közötti sávban van.
Egy fedezeti ügylet hatékonynak tekinthető – és így az 59/E. § (3) bekezdésének a fedezeti hatékonyság mérésére vonatkozó követelményét nem kell alkalmazni –, ha a fedezeti ügylet és a fedezett ügylet (tétel) fő feltételei azonosak (így különösen az ügylet jellegétől függően: az ügylet tárgyának mennyisége és névértéke, a lejárati idő, a kamatfeltételek, az átárazási, a kamatfizetési, a tőketörlesztési időpontok, a kamatok mérésének alapja).
A fedezeti hatékonyság mérésének (vizsgálatának) módszerét és időpontjait a kockázatkezelési és fedezeti politikával összhangban a számviteli politika részeként kell meghatározni.
(10)68 E törvény alkalmazásában:
1. nemzetközi számviteli standardok: a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete [International Accounting Standards Board (IASB)] által elfogadott vagy kibocsátott Keretelvek (Framework for the Preparation and Presentation of Financial Statements), Nemzetközi Számviteli Standardok [International Accounting Standards (IAS)], Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok [International Financial Reporting Standards (IFRS)], és a kapcsolódó Értelmezések (SIC, IFRIC interpretations), ezen standardok módosításai és az azokhoz kapcsolódó értelmezések.
2. IFRS-ek: a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt eljárás alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában rendeleti formában kihirdetett nemzetközi számviteli standardok.
3.69
(11)70 E törvény exportra, importra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásában:
1.71 külföld: Magyarország államhatárán kívüli terület;
2. külföldi: az a jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet, illetve természetes személy, amelynek (akinek) székhelye, ennek hiányában állandó telephelye, illetve lakóhelye, ennek hiányában szokásos tartózkodási helye külföldön van;
3.72 belföld: Magyarország területe;
4. belföldi: az a jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet, illetve természetes személy, amelynek (akinek) székhelye, ennek hiányában állandó telephelye, illetve lakóhelye, ennek hiányában szokásos tartózkodási helye belföldön van.
(12)73 E törvény alkalmazásában
Európai Gazdasági Térség állama: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam.
(13)74 E törvény alkalmazásában:
1. hitelesítő záradék: a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló törvény 4. § (5) bekezdésének b) pontja szerinti magyar nemzeti könyvvizsgálati standardok alapján kibocsátott független könyvvizsgálói jelentésben szereplő, minősítés nélküli könyvvizsgálói vélemény;
2. korlátozott záradék: az 1. pont szerint kibocsátott független könyvvizsgálói jelentésben szereplő, korlátozott könyvvizsgálói vélemény;
3. elutasító záradék: az 1. pont szerint kibocsátott független könyvvizsgálói jelentésben szereplő ellenvélemény;
4. záradék megadásának elutasítása: az 1. pont szerint kibocsátott független könyvvizsgálói jelentésben a véleménynyilvánítás visszautasítása.
(14)75 E törvény alkalmazásában:
1. kezelt vagyon: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény bizalmi vagyonkezelési szerződésre vonatkozó rendelkezései szerinti kezelt vagyon (szerződésenként külön-külön);
2. vagyonrendelő: az a személy, amely a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény bizalmi vagyonkezelési szerződésre vonatkozó rendelkezései szerint vagyonrendelőnek minősül;
3. bizalmi vagyonkezelő: az a személy, amely a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény bizalmi vagyonkezelési szerződésre vonatkozó rendelkezései szerint vagyonkezelőnek minősül;
4. bizalmi vagyonkezelés: a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti bizalmi vagyonkezelési szerződés alapján a bizalmi vagyonkezelő által végzett tevékenység.
(15)76 E törvény alkalmazásában közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó: a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló 2007. évi LXXV. törvény 2. § 19. pontjában meghatározott fogalom.
BESZÁMOLÁS ÉS KÖNYVVEZETÉS
Beszámolási kötelezettség
4. § (1) A gazdálkodó működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek zárását követően, e törvényben meghatározott könyvvezetéssel alátámasztott beszámolót köteles – magyar nyelven – készíteni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beszámolónak megbízható és valós összképet kell adnia a gazdálkodó vagyonáról, annak összetételéről (eszközeiről és forrásairól), pénzügyi helyzetéről és tevékenysége eredményéről.
(3) A törvényben előírtakon túlmenő, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni, amennyiben e törvény előírásainak alkalmazása, a számviteli alapelvek érvényesítése nem elegendő a megbízható és valós összképnek a mérlegben, az eredménykimutatásban történő bemutatásához.
(4) A törvény előírásaitól csak abban a kivételes esetben lehet – a könyvvizsgáló egyetértése és ilyen tartalmú nyilatkozata mellett – eltérni, ha az adott körülmények mellett e törvény valamely rendelkezésének alkalmazása [ideértve a (3) bekezdés szerint a kiegészítő mellékletben való bemutatást is] nem biztosítja a (2) bekezdés szerinti megbízható és valós összképet. Minden ilyen eltérést közölni kell a kiegészítő mellékletben, bemutatva annak indokait, valamint az eszközökre-forrásokra, a pénzügyi helyzetre és az eredményre gyakorolt hatását is.
(5)77 A törvény előírásaitól való (4) bekezdés szerinti – kivételes esetekre vonatkozó – eltérés nem eredményezheti azt, hogy a bemutatott összkép ellentétes az Európai Közösség e jogterületre vonatkozó irányelveiben foglaltakkal, illetve nem lehet olyan számviteli eljárás eredménye, amelynek alkalmazása nincs összhangban azokkal.
5. §78 Az államháztartás szervezetei beszámolási kötelezettségét, a beszámolót alátámasztó könyvvezetési kötelezettségét, a beszámolás és a könyvvezetés során érvényesítendő sajátos fogalmi meghatározásokat – e törvény alapján és az államháztartásról szóló törvényben foglaltakra figyelemmel – kormányrendelet szabályozza.
6. § (1)79 A Magyar Nemzeti Bank, a hitelintézet, a pénzügyi vállalkozás, a befektetési vállalkozás, a biztosító könyvvezetésének és éves beszámolókészítésének sajátosságait kormányrendelet szabályozza.
(2) Az egyéb szervezet beszámolási kötelezettségének, beszámolót alátámasztó könyvvezetési kötelezettségének sajátosságait a vonatkozó külön jogszabály és e törvény alapján kormányrendelet szabályozza.
(3)80 A gazdálkodó, illetve a természetes személy által alapított egészségügyi, szociális, kulturális és oktatási intézmény könyvvezetési, beszámoló készítési kötelezettségét – e törvény és a vonatkozó külön jogszabály rendelkezései alapulvételével – a létrehozó szervezet állapítja meg azzal, hogy a létrehozott szervezetet – jogi személyiségének megfelelően – a 3. § (1) bekezdése 2–4. pontjai szerinti szervezetek közé kell besorolnia.
(4)81 A gazdálkodónak a könyvvezetés és a beszámolókészítés során alkalmaznia kell a külön rendelettel kihirdetett, hatályos magyar számviteli standardokat.
(5)82 A mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámoló készítésének sajátosságait e törvény alapján kormányrendelet szabályozza.
(6)83 Az (1)–(2) bekezdés szerinti kormányrendeletek előírásait az éves beszámolóját az IFRS-ek szerint összeállító gazdálkodónak nem kell alkalmaznia.
7. §84 Az 5. § és a 6. § szerinti kormányrendelet az e törvényben meghatározott szabályoktól eltérő rendelkezéseket állapíthat meg. E törvény kormányrendeletben meghatározott eltéréssel nem érintett rendelkezéseit – a kormányrendeletben meghatározott sajátosságokon túlmenően – az 5. §-ban és a 6. §-ban meghatározott szervezeteknél is alkalmazni kell.
7/A. §85 A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe alapítására, működésére és megszűnésére – ha e törvény, illetve más jogszabály eltérően nem rendelkezik – e törvény vállalkozóra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
7/B. §86 A kezelt vagyonra e törvény vállalkozóra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a kezelt vagyon beszámolási és könyvvezetési kötelezettségét a bizalmi vagyonkezelő – kezelt vagyononként elkülönítve – teljesíti.
8. § (1) A beszámoló formája az éves nettó árbevétel nagyságától, a mérleg főösszegétől, a foglalkoztatottak létszámától, mindezek határértékeitől függ.
(2) Az (1) bekezdés szerinti beszámoló lehet:
a) éves beszámoló,
b) egyszerűsített éves beszámoló,
c) összevont (konszolidált) éves beszámoló,
d) egyszerűsített beszámoló.
(3)87 A gazdálkodónak a (2) bekezdés szerinti beszámolót kettős könyvvitellel kell – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – alátámasztania.
(4)88 Egyszeres könyvvitellel alátámasztott – a (2) bekezdés d) pontja szerinti – egyszerűsített beszámolót készíthet a gazdálkodó, ha azt e törvény vagy az 5–6. §-okban hivatkozott kormányrendelet lehetővé teszi.
(5)89 A gazdálkodó legfőbb irányító (vezető) szervén, ügyvezető szervén és felügyelő testületén belül a tagok együttes kötelezettsége – a jogszabályban meghatározott hatáskörükben eljárva – annak biztosítása, hogy az éves beszámoló, az egyszerűsített éves beszámoló és az összevont (konszolidált) éves beszámoló (ideértve a 9/A. § és a 10. § (2) és (3) bekezdés alapján az IFRS-ek szerint elkészített éves beszámolót és összevont (konszolidált) éves beszámolót is), valamint a kapcsolódó üzleti jelentés összeállítása és nyilvánosságra hozatala e törvény előírásainak megfelelően történjen.
9. § (1) Éves beszámolót és üzleti jelentést köteles készíteni a kettős könyvvitelt vezető vállalkozó, a (2) bekezdésben foglaltak kivételével.
(2)90 Egyszerűsített éves beszámolót készíthet a kettős könyvvitelt vezető vállalkozó, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő, a nagyságot jelző három mutatóérték közül bármelyik kettő nem haladja meg az alábbi határértéket:
a) a mérlegfőösszeg az 1200 millió forintot,
b) az éves nettó árbevétel a 2400 millió forintot,
c) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma az 50 főt.
(3)91 A (2) bekezdés előírásait a nyilvánosan működő részvénytársaság, az anyavállalat, a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó, valamint az olyan vállalkozó, amelynek kibocsátott – a 3. § (6) bekezdés 2–3. pontja szerinti – értékpapírjai tőzsdei kereskedelme engedélyezett vagy az engedélyezést már kérelmezték, nem alkalmazhatja.
(4)92 Anyavállalatnak nem minősülő konszolidálásba bevont vállalkozás abban az esetben készíthet a (2) bekezdés szerint egyszerűsített éves beszámolót, ha nyilvántartásai alapján biztosítani tudja az összevont (konszolidált) éves beszámoló összeállításához szükséges információkat az anyavállalat részére.
(5)93 Jogelőd nélkül alapított vállalkozónál – a (2) bekezdés b) pontjában foglaltak alkalmazásakor –, ha az üzleti évet megelőző két üzleti év egyikének vagy mindkettőnek az éves nettó árbevétel adatai hiányoznak vagy csak részben állnak rendelkezésre, akkor a tárgyévi várható éves nettó árbevételt és – ha van – a megelőző (első) üzleti év éves (éves szintre átszámított) nettó árbevételét kell figyelembe venni. Az előbbiekben foglaltak megfelelő alkalmazásával kell eljárni a (2) bekezdés a) és c) pontja tekintetében is.
(5a)94 Az (5) bekezdés szerint kell eljárni kiválás esetén a kiválással létrejövő gazdasági társaságnál is.
(6)95 Egyszerűsített éves beszámolóját – saját választása alapján – a 6. § (5) bekezdés szerinti kormányrendeletben foglaltaknak megfelelően (mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámoló) is elkészítheti a könyvvizsgálatra nem kötelezett vállalkozó, ha két egymást követő üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő, a nagyságot jelző három mutatóérték közül bármelyik kettő nem haladja meg az alábbi határértéket:
a) a mérlegfőösszeg a 100 millió forintot,
b) az éves nettó árbevétel a 200 millió forintot,
c) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma a 10 főt.
(6a)96 Nem készíthet mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámolót
a) a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk 14. pontja szerinti befektetési vállalkozás,
b) a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikk 15. pontja szerinti pénzügyi holdingvállalkozás.
(7)97 Jogelőd nélkül alapított vállalkozónál – a (6) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor –, ha az üzleti évet megelőző két üzleti év egyikének vagy mindkettőnek az adatai hiányoznak vagy csak részben állnak rendelkezésre, akkor a tárgyévi várható adatokat és – ha van – a megelőző (első) üzleti év éves (éves szintre átszámított) adatait kell figyelembe venni.
(8)98 Ha a mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó a (6) bekezdés szerinti feltételeknek két egymást követő üzleti évben nem felel meg, akkor a második üzleti évet követő évtől éves beszámolót vagy egyszerűsített éves beszámolót köteles készíteni.
(9)99 A (6) bekezdés szerinti mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámoló választása esetén a vállalkozó választásától – a (8) bekezdés kivételével – leghamarabb három, mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámolóval lezárt üzleti év után térhet el.
(10)100 Ha a vállalkozó a következő üzleti évtől már nem készít mikrogazdálkodói egyszerűsített éves beszámolót, akkor a következő üzleti év nyitó adatai azonosak lesznek az előző üzleti év megfelelő záró adataival.
9/A. §101 (1) Éves beszámolóját az IFRS-ek szerint állíthatja össze
a) az a vállalkozó, amelynek közvetlen vagy közvetett anyavállalata az összevont (konszolidált) éves beszámolóját az IFRS-ek szerint készíti el,
b) a biztosító,
c) a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank felügyelete alá tartozó pénzügyi vállalkozás, pénzforgalmi intézmény, elektronikuspénz-kibocsátó intézmény, befektetési vállalkozás, a központi értéktár, a központi szerződő fél, a tőzsde, a foglalkoztatói nyugdíjszolgáltató, az IFRS-ek szerint készített konszolidált pénzügyi kimutatásokba anyavállalati döntés alapján bevont pénzpiaci közvetítő és biztosításközvetítő, valamint a kollektív befektetési formákról és kezelőikről, valamint egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvény hatálya alá tartozó alap és alapkezelő,
d) a 155. § alapján könyvvizsgálatra kötelezett gazdasági társaság,
e)102 a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe.
(2) Éves beszámolóját az IFRS-ek szerint állítja össze
a) az a vállalkozó, amelynek értékpapírjait az Európai Gazdasági Térség bármely államának szabályozott piacán forgalmazzák,
b) a hitelintézet, továbbá a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás.
(3) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem alkalmazhatja
a) az állami vagy önkormányzati vagyonkezelést végző vállalkozó,
b) a nonprofit gazdasági társaság,
c) a biztosítási tevékenységről szóló törvény szerinti kölcsönös biztosító egyesület,
d) a nyugdíjpénztár, az egészségpénztár és az önsegélyező pénztár.
(4) A gazdálkodó az IFRS-ekben nem szabályozott kérdések tekintetében – az IFRS-ekkel összhangban – e törvény előírásait köteles alkalmazni.
(5) Amennyiben jogszabály speciális bemutatási, közzétételi kötelezettséget ír elő a gazdálkodó számára, úgy azt az éves beszámolóját az IFRS-ek szerint összeállító gazdálkodó is megfelelően köteles alkalmazni.
10. §103 (1) Összevont (konszolidált) éves beszámolót és összevont (konszolidált) üzleti jelentést is köteles készíteni – a 116–117. §-ban foglaltak kivételével – az a vállalkozó, amely egy vagy több vállalkozóhoz fűződő viszonyában a 3. § (2) bekezdésének 1. pontja értelmében anyavállalatnak minősül.
(2)104 A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke hatálya alá tartozó vállalkozó az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének azzal tesz eleget, hogy az IFRS-ek szerint állítja össze az összevont (konszolidált) éves beszámolóját. A vállalkozó az IFRS-ekben nem szabályozott kérdések tekintetében – az IFRS-ekkel összhangban – e törvény előírásait köteles alkalmazni.
(3)105 A (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó vállalkozó az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének azzal is eleget tehet, ha az IFRS-ek szerint állítja össze az összevont (konszolidált) éves beszámolóját azzal, hogy az IFRS-ekben nem szabályozott kérdések tekintetében – az IFRS-ekkel összhangban – e törvény előírásait köteles alkalmazni.
(4)106 Ahol e törvény, illetve más jogszabály összevont (konszolidált) éves beszámoló kifejezést használ, ott azon a (2) és (3) bekezdés szerinti, az Európai Parlament és a Tanács a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete előírásainak megfelelően összeállított összevont (konszolidált) éves beszámoló is értendő.
(5)107 Azon gazdálkodó esetében, amely a 9/A. §, valamint a (2) és (3) bekezdés alapján az IFRS-ek szerint állítja össze éves beszámolóját, összevont (konszolidált) éves beszámolóját, – e törvény, valamint a külön jogszabályok könyvvizsgálatra vonatkozóan meghatározott feltételein túlmenően – a jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálói feladatok ellátására csak akkor adható kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég részére megbízás, ha a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég rendelkezik IFRS minősítéssel.
(6)108 Az (5) bekezdés szerinti gazdálkodó a 151. § (1) bekezdésének alkalmazása során köteles gondoskodni arról, hogy a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányítását, vezetését, az éves beszámoló, az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítését olyan személy végezze, aki
a) IFRS regisztrálási szakterületen szerepel a könyvviteli szolgáltatást végzők nyilvántartásában, vagy
b)109 a Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói közfelügyeletről szóló törvény szerinti IFRS minősítéssel, IFRS minősítéshez kapcsolódó szakmai minősítő vizsga követelményeinek való megfelelésre vonatkozó igazolással, vagy IFRS mérlegképes könyvelői szakképesítéssel rendelkező kamarai tag könyvvizsgáló.
Üzleti év
11. § (1) Az üzleti év az az időtartam, amelyről a beszámolót kell készíteni. Az üzleti év időtartama megegyezik – a (2)–(13) bekezdésben foglaltak kivételével – a naptári évvel.
(2)110 Az üzleti év a naptári évtől eltérhet a hitelintézetnek, pénzügyi vállalkozásnak vagy biztosítónak nem minősülő vállalkozónál, a Magyarország területén engedéllyel működő külföldi felsőoktatási intézménynél, amennyiben azt a működés jellemzői (különösen az üzletmenet ciklikussága, illetve konszolidálásba bevont vállalkozás esetén az anyavállalat információs igénye) indokolttá teszik. Annál a vállalkozónál, amely alkalmazza a 9. § (6) bekezdését, az üzleti év nem térhet el a naptári évtől.
(3)111 Az üzleti év mérlegfordulónapjának megváltoztatására – a (2) bekezdésben rögzítettek mellett is – három, beszámolóval lezárt üzleti év után, vagy a konszolidálásba történő bevonáskor, vagy az anyavállalat személyében bekövetkezett változás esetén van lehetőség, a létesítő okirat ennek megfelelő módosítása mellett.
(4)112 Az üzleti év időtartama – az (5)–(15) bekezdésben foglaltak kivételével – 12 naptári hónap.
(5)113 Üzleti év a jogelőd nélkül alapított vállalkozónál – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – alapítása időpontjától (létesítő okirata ellenjegyzésének, illetve közokiratba foglalásának napjától) létrejöttének (a cégjegyzékbe való bejegyzésének), illetve a cégbejegyzés iránti kérelem jogerős elutasításának, vagy a cégbejegyzési eljárás megszüntetésének napjáig – mint mérlegfordulónapig – terjedő időszak, függetlenül annak időtartamától (előtársasági időszak).
(6) Az üzleti év 12 naptári hónapnál rövidebb időtartamú lehet az előtársasági időszak, valamint az azt követő üzleti év esetében, továbbá a naptári évről a naptári évtől eltérő üzleti évre, illetve az üzleti évről új üzleti évre történő áttéréskor.
(7)114 Üzleti év az átalakulás, egyesülés, szétválás során megszűnő vállalkozónál az előző üzleti év mérlegfordulónapját követő naptól az átalakulás, egyesülés, szétválás napjáig – mint mérlegfordulónapig – terjedő időszak.
(8)115 Üzleti év az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejövő új vállalkozónál az átalakulás, egyesülés, szétválás napját követő naptól a vállalkozó által – az (1)–(3) bekezdés szerinti feltételekkel – az üzleti év végeként megjelölt napig – mint mérlegfordulónapig – terjedő időszak.
(9)116 A beszámolóban rögzített adatoknál forintról devizára, devizáról forintra, illetve devizáról más devizára való áttéréskor, továbbá a Polgári Törvénykönyv gazdasági társaságokra vonatkozó rendelkezéseiben nem szabályozott átalakulásnál, egyesülésnél, szétválásnál az üzleti év az (5)–(8) bekezdésnek megfelelően határozható meg azzal, hogy – értelemszerűen – a mérlegfordulónap az áttérés, az átalakulás, egyesülés, szétválás napja.
(10)117 Üzleti év a vállalkozó felszámolása, végelszámolása, illetve kényszertörlési eljárása esetén az előző üzleti év mérlegfordulónapját követő naptól a felszámolás, a végelszámolás, illetve kényszertörlési eljárása kezdő időpontját megelőző napig – mint mérlegfordulónapig – terjedő időszak. Amennyiben a felszámolás, a végelszámolás úgy fejeződik be, hogy a vállalkozó nem szűnik meg, az eljárás befejezését követő üzleti év a felszámolási, a végelszámolási eljárás befejezésének napját követő naptól a vállalkozó által – az (1)–(3) bekezdés szerinti feltételekkel – az üzleti év végeként megjelölt napig – mint mérlegfordulónapig – terjedő időszak.
(11)118 A felszámolás, illetve a kényszertörlési eljárás időszaka egy üzleti évnek minősül, függetlenül annak időtartamától.
(11a)119 Ha a kényszertörlési eljárás lefolytatása során felszámolási eljárás kerül elrendelésre, a felszámolás időszaka üzleti évének kezdő napja a felszámolás elrendelésének a napja.
(12) A végelszámolás időszaka általában egy üzleti év. Amennyiben a végelszámolás 12 naptári hónap alatt nem fejeződik be, a végelszámolás időszaka alatt az üzleti év(ek) időtartama 12 hónap, míg az utolsó üzleti év 12 naptári hónapnál rövidebb is lehet.
(13)120 Az anyavállalat összevont (konszolidált) éves beszámolóját az anyavállalat éves beszámolójának üzleti évéről kell elkészíteni. Amennyiben az anyavállalat leányvállalatainak üzleti éve eltér az anyavállalat éves beszámolójának üzleti évétől, akkor az összevont (konszolidált) éves beszámoló üzleti éve lehet a leglényegesebb leányvállalat vagy a leányvállalatok többsége beszámolójának üzleti éve is. Ez esetben az eltérés tényét és annak indokait az összevont (konszolidált) éves beszámoló kiegészítő mellékletében be kell mutatni. Ezen túlmenően közölni kell az összevont (konszolidált) éves beszámoló kiegészítő mellékletében az eszközökkel, a forrásokkal, a pénzügyi és jövedelmi helyzet alakulásával kapcsolatos olyan lényeges események hatását, amelyek az anyavállalati éves beszámoló mérlegfordulónapja és az összevont (konszolidált) mérleg fordulónapja közötti időszakban következtek be.
(14)121 Üzleti év a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alá kerülő közkereseti társaságnál, betéti társaságnál, egyéni cégnél és ügyvédi irodánál az előző üzleti év mérlegfordulónapját követő naptól az adóalanyiság létrejöttét megelőző napig terjedő időszak, amennyiben a vállalkozó a nyilvántartásait a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény külön előírásai szerint teljesíti, és az áttérést megelőzően e törvény hatálya alatt volt.
(15)122 Üzleti év a 2/A. § (3) bekezdésében felsorolt, e törvény hatálya alá átkerülő (visszakerülő) vállalkozónál a visszatérés időpontjától a vállalkozó által – az (1)–(3) bekezdés szerinti feltételekkel – az üzleti év végeként megjelölt napig – mint mérlegfordulónapig – terjedő időszak.
Könyvvezetési kötelezettség
12. § (1) A könyvvezetés az a tevékenység, amelynek keretében a gazdálkodó a tevékenysége során előforduló, a vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetére kiható gazdasági eseményekről – e törvényben rögzített szabályok szerint – folyamatosan nyilvántartást vezet és azt az üzleti év végével lezárja.
(2) A könyvvezetés a 159–169. §-okban foglaltak és a számviteli alapelvek figyelembevételével az egyszeres és a kettős könyvvitel rendszerében, csak magyar nyelven történhet.
(3) Kettős könyvvitelt köteles vezetni minden vállalkozó, a (4) bekezdésben foglaltak kivételével, a Magyar Nemzeti Bank, továbbá az 5–6. §-ban megjelölt szervezet, ha azt kormányrendelet előírja.
(4)123 Egyszeres könyvvitelt köteles vezetni a 8. § (4) bekezdése szerint egyszerűsített beszámolót készítő gazdálkodó.
13. §124 (1) Egyszeres könyvvitelt vezethet a gazdálkodó, ha azt e törvény vagy az 5–6. §-ban hivatkozott kormányrendelet lehetővé teszi.
(2) Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó áttérhet a kettős könyvvitelre – saját elhatározása alapján – bármelyik év január 1-jével, illetve köteles áttérni a kettős könyvvitelre, ha azt e törvény vagy az 5–6. §-ban hivatkozott kormányrendelet előírja.
Számviteli alapelvek
14. § (1) A beszámoló elkészítésekor és a könyvvezetés során a 15–16. §-ban meghatározott alapelveket kell érvényesíteni.
(2) Az alapelvektől csak e törvényben szabályozott módon lehet eltérni.
(3) A törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítani és írásba kell foglalni a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő – a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó – számviteli politikát.
(4)125 A számviteli politika keretében írásban rögzíteni kell – többek között – azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, hogy mit tekint a számviteli elszámolás, az értékelés szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételnek, költségnek, ráfordításnak továbbá meghatározza azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmaz, az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.
(5) A számviteli politika keretében el kell készíteni:
a) az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát;
b) az eszközök és a források értékelési szabályzatát;
c) az önköltségszámítás rendjére vonatkozó belső szabályzatot;
d) a pénzkezelési szabályzatot.
(6)126 Az (5) bekezdés c) pontjában előírt kötelezettség alól mentesül az egyszerűsített beszámolót készítő gazdálkodó, az egyszerűsített éves beszámolót készítő gazdálkodó, továbbá a (7) bekezdésben meghatározott értékhatárt el nem érő gazdálkodó.
(7) Amennyiben az értékesítésnek az eladott áruk beszerzési értékével, a közvetített szolgáltatások értékével csökkentett nettó árbevétele valamely üzleti évben az egymilliárd forintot vagy a költségnemek szerinti költségek együttes összege az ötszáz millió forintot meghaladja, az ezt követő évtől kezdődően a saját előállítású termékek, a végzett szolgáltatások 51. § szerinti önköltségét az önköltségszámítás rendjére vonatkozó belső szabályzat szerinti utókalkuláció módszerével kell megállapítani. Ezen kötelezettsége alól a vállalkozó a későbbiek során – a feltételek ismételt teljesülése esetén – sem mentesül.
(8)127 A pénzkezelési szabályzatban rendelkezni kell legalább a pénzforgalom (készpénzben, illetve bankszámlán történő) lebonyolításának rendjéről, a pénzkezelés személyi és tárgyi feltételeiről, felelősségi szabályairól, a készpénzben és a bankszámlán tartott pénzeszközök közötti forgalomról, a készpénzállományt érintő pénzmozgások jogcímeiről és eljárási rendjéről, a napi készpénz záró állomány maximális mértékéről, a készpénzállomány ellenőrzésekor követendő eljárásról, az ellenőrzés gyakoriságáról, a pénzszállítás feltételeiről, a pénzkezeléssel kapcsolatos bizonylatok rendjéről és a pénzforgalommal kapcsolatos nyilvántartási szabályokról.
(9)128
(10)129
(11)130 Az újonnan alakuló gazdálkodó a (3)–(4) bekezdés szerinti számviteli politikát, az (5) bekezdés szerint elkészítendő szabályzatokat a megalakulás időpontjától számított 90 napon belül köteles elkészíteni. Törvénymódosítás esetén a változásokat annak hatálybalépését követő 90 napon belül kell a számviteli politikán keresztülvezetni.
(12)131 A számviteli politika elkészítéséért, módosításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős.
15. § (1) A beszámoló elkészítésekor és a könyvvezetés során abból kell kiindulni, hogy a gazdálkodó a belátható jövőben is fenn tudja tartani működését, folytatni tudja tevékenységét, nem várható a működés beszüntetése vagy bármilyen okból történő jelentős csökkenése (a vállalkozás folytatásának elve).
(2) A gazdálkodónak könyvelnie kell mindazon gazdasági eseményeket, amelyeknek az eszközökre és a forrásokra, illetve a tárgyévi eredményre gyakorolt hatását a beszámolóban ki kell mutatni, ideértve azokat a gazdasági eseményeket is, amelyek az adott üzleti évre vonatkoznak, amelyek egyrészt a mérleg fordulónapját követően, de még a mérleg elkészítését megelőzően váltak ismertté, másrészt azokat is, amelyek a mérleg fordulónapjával lezárt üzleti év gazdasági eseményeiből erednek, a mérleg fordulónapja előtt még nem következtek be, de a mérleg elkészítését megelőzően ismertté váltak (a teljesség elve).
(3) A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell, hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).
(4) A könyvvezetést és a beszámolót áttekinthető, érthető, e törvénynek megfelelően rendezett formában kell elkészíteni (a világosság elve).
(5) A beszámoló tartalma és formája, valamint az azt alátámasztó könyvvezetés tekintetében az állandóságot és az összehasonlíthatóságot biztosítani kell (a következetesség elve).
(6) Az üzleti év nyitóadatainak meg kell egyezniük az előző üzleti év megfelelő záróadataival. Az egymást követő években az eszközök és a források értékelése, az eredmény számbavétele csak e törvényben meghatározott szabályok szerint változhat (a folytonosság elve).
(7) Az adott időszak eredményének meghatározásakor a tevékenységek adott időszaki teljesítéseinek elismert bevételeit és a bevételeknek megfelelő költségeit (ráfordításait) kell számításba venni, függetlenül a pénzügyi teljesítéstől. A bevételeknek és a költségeknek ahhoz az időszakhoz kell kapcsolódniuk, amikor azok gazdaságilag felmerültek (az összemérés elve).
(8) Nem lehet eredményt kimutatni akkor, ha az árbevétel, a bevétel pénzügyi realizálása bizonytalan. A tárgyévi eredmény meghatározása során az értékvesztés elszámolásával, a céltartalék képzésével kell figyelembe venni az előrelátható kockázatot és feltételezhető veszteséget akkor is, ha az az üzleti év mérlegének fordulónapja és a mérlegkészítés időpontja között vált ismertté. Az értékcsökkenéseket, az értékvesztéseket és a céltartalékokat el kell számolni, függetlenül attól, hogy az üzleti év eredménye nyereség vagy veszteség (az óvatosság elve).
(9) A bevételek és a költségek (ráfordítások), illetve a követelések és a kötelezettségek egymással szemben – az e törvényben szabályozott esetek kivételével – nem számolhatók el (a bruttó elszámolás elve).
16. § (1) Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvvezetés és a beszámoló elkészítése során egyedileg kell rögzíteni és értékelni (az egyedi értékelés elve). A beszámoló elkészítése során – a (3)–(5) bekezdésben és a 46. § (3) bekezdésében foglaltak alapján – az egyedi értékelés elve e törvény szerinti esetekben sajátosan érvényesülhet.
(2) Az olyan gazdasági események kihatásait, amelyek két vagy több üzleti évet is érintenek, az adott időszak bevételei és költségei között olyan arányban kell elszámolni, ahogyan az az alapul szolgáló időszak és az elszámolási időszak között megoszlik (az időbeli elhatárolás elve).
(3) A beszámolóban és az azt alátámasztó könyvvezetés során a gazdasági eseményeket, ügyleteket a tényleges gazdasági tartalmuknak megfelelően – e törvény alapelveihez, vonatkozó előírásaihoz igazodóan – kell bemutatni, illetve annak megfelelően kell elszámolni (a tartalom elsődlegessége a formával szemben elve).
(4)132 Lényegesnek minősül a beszámoló szempontjából minden olyan információ, amelynek elhagyása vagy téves bemutatása – az észszerűség határain belül – befolyásolja a beszámoló adatait felhasználók döntéseit (a lényegesség elve). Egy-egy tétel lényegessé minősítését más hasonló tételekkel összefüggésben kell megítélni.
(5) A beszámolóban (a mérlegben, az eredménykimutatásban, a kiegészítő mellékletben) nyilvánosságra hozott információk hasznosíthatósága (hasznossága) álljon arányban az információk előállításának költségeivel (a költség-haszon összevetésének elve).
(6) Az egyszerűsített beszámolót készítőknél a számviteli alapelvek érvényesülésének sajátosságait a 100. § (1) bekezdése tartalmazza.
AZ ÉVES BESZÁMOLÓ
Az éves beszámolóra vonatkozó általános szabályok
17. § (1) A kettős könyvvitelt vezető vállalkozó a 11. § szerinti üzleti évről az üzleti év utolsó napjával, mint mérlegfordulónappal éves beszámolót köteles készíteni, illetve a 9. § (2) bekezdésében előírt feltételek esetén egyszerűsített éves beszámolót készíthet.
(2)133 Az egyszerűsített éves beszámolónak az éves beszámolótól eltérő előírásait a 96–98/A. §-ok tartalmazzák.
18. §134 Az éves beszámolónak a vállalkozó vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről és azok változásáról megbízható és valós képet kell mutatnia. Tartalmaznia kell minden eszközt, a saját tőkét, a céltartalékot és minden kötelezettséget (figyelembe véve az időbeli elhatárolások tételeit is), továbbá az időszak bevételeit és ráfordításait, az adózott eredményt, valamint azokat az adatokat, szöveges indokolásokat, amelyek a vállalkozó valós vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének bemutatásához szükségesek.
19. § (1) Az éves beszámoló mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. Az éves beszámolóval egyidejűleg üzleti jelentést is kell készíteni.
(2) Az egymást követő üzleti évek éves beszámolóinak összehasonlíthatóságát a mérleg és az eredménykimutatás szerkezeti felépítésének, tagolásának és tartalmának, valamint a mérlegtételek értékelési elveinek és eljárásainak állandóságával kell biztosítani.
(3) A mérlegben és az eredménykimutatásban minden tételnél fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Ha az adatok nem hasonlíthatók össze, akkor ezt a kiegészítő mellékletben be kell mutatni és indokolni kell. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) éves beszámolójában elkövetett jelentős összegű hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző év(ek)re vonatkozó – a mérlegkészítés napjáig megismert és nem vitatott, nem fellebbezett, illetve a jogerőssé vált megállapítások miatti – módosításokat a mérleg és az eredménykimutatás minden tételénél az előző év adatai mellett be kell mutatni, azok nem képezik részét az eredménykimutatás tárgyévi adatainak. Ez esetben a mérlegben is, az eredménykimutatásban is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző üzleti év adatai, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, valamint a tárgyévi adatok.
(3a)135 Amennyiben az adóhatósági ellenőrzés megállapítása a (3) bekezdés előírása alapján elszámolásra került, de azt a következő üzleti év(ek)ben, legkésőbb a mérlegkészítés időpontjáig az illetékes hatóság, bíróság jogerősen megváltoztatta, akkor ennek hatását a tárgyévre vonatkozóan kell elszámolni.
(4) Ha egy eszköz vagy kötelezettség a mérleg több tételében is elhelyezhető, illetve ha egy adott eszköz vagy kötelezettség minősítése az egyik üzleti évről a másikra megváltozik, akkor az alkalmazott megoldást a kiegészítő mellékletben számszerűsítve, az összetartozás, az összehasonlíthatóság tételhivatkozásaival meg kell adni.
20. § (1) Az éves beszámolót e törvényben meghatározott szerkezetben és legalább az előírt tagolásban, az 1–3. számú mellékletben előírt tételeket a megadott sorrendben, a tételek továbbtagolásának, illetve összevonásának szabályai figyelembevételével, bizonylatokkal alátámasztott, szabályszerűen vezetett kettős könyvvitel adatai alapján, világos és áttekinthető formában magyar nyelven kell elkészíteni.
(2)136 Az éves beszámolóban az adatokat – a (3)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – ezer forintban kell megadni. Amennyiben a vállalkozó éves beszámolója mérlegének mérlegfőösszege meghaladja a száz milliárd forintot, akkor az adatokat millió forintban kell megadni.
(3)137 A devizakülföldi társaságnak (a vámszabadterületi társaságnak, ideértve a devizajogszabály szerint devizakülföldinek minősülő egyéb társaságokat is) az éves beszámolót a létesítő okiratban rögzített devizában kell elkészíteni. A létesítő okiratban rögzített devizában készítheti el éves beszámolóját az európai gazdasági egyesülés, az európai részvénytársaság és az európai szövetkezet is. A devizában elkészített éves beszámolóban az adatokat a Magyar Nemzeti Bank hivatalos devizaárfolyam jegyzése szerinti devizaegységben kell megadni.
(4)138 A (3) bekezdésben foglaltakon túlmenően, bármely vállalkozó euróban vagy USA dollárban készítheti el éves beszámolóját, ha erre vonatkozó döntését a számviteli politikájában az üzleti év első napját megelőzően rögzítette és a létesítő okirata szerinti devizaként az eurót, illetve az USA dollárt jelölte meg. A vállalkozó – az (5) bekezdésben foglaltak alkalmazását kivéve – e döntését legkorábban a döntést követő harmadik üzleti évre vonatkozóan változtathatja meg, amennyiben a számviteli politikáját és a létesítő okiratát ennek megfelelően módosítja.
(5)139 A (3) és (4) bekezdésben foglaltakon túlmenően a létesítő okiratban rögzített – eurótól vagy USA dollártól eltérő – devizában készítheti el éves beszámolóját az a vállalkozó is, amelynél a tevékenység elsődleges gazdasági környezetének pénzneme (a funkcionális pénznem) az eurótól vagy USA dollártól eltérő deviza, feltéve, hogy
a) bevételei, költségei és ráfordításai, valamint
b) pénzügyi eszközei és pénzügyi kötelezettségei
az előző és a tárgyévi üzleti évben külön-külön több mint 25%-ban az adott devizában merülnek fel. [A feltételek fennállásának megállapításánál az a), illetve a b) pontban felsorolt tételek együttes összegét kell külön-külön figyelembe venni. A b) pont szerinti tételeknél a mérlegen kívüli tételeket figyelmen kívül kell hagyni.] Devizában felmerült tételként lehet figyelembe venni a devizaalapú tételeket is.
(5a)140 Amennyiben a vállalkozó az éves beszámolót a (3)–(5) bekezdés szerint a létesítő okiratban rögzített devizában készíti el, az e törvényben egyes rendelkezések alkalmazásának feltételeként forintban meghatározott értékhatárokat a Magyar Nemzeti Bank által az adott időpontra vonatkozóan közzétett, hivatalos devizaárfolyamon történő átszámítással kell figyelembe venni.
(5b)141 A beszámoló készítés és a könyvvezetés pénznemének a létesítő okiratban rögzített pénznemmel kell megegyeznie.
(6)142 Az éves beszámoló részét képező mérleget, eredménykimutatást és kiegészítő mellékletet a hely és a kelet feltüntetésével a vállalkozó képviseletére jogosult személy köteles aláírni.
Közbenső mérleg
21. § (1)143 Ha jogszabály közbenső mérleg készítését írja elő, akkor a közbenső mérleget – a jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a vállalkozó által meghatározott fordulónapra vonatkozóan kell – a legutolsó beszámolóval lezárt üzleti év mérlegfordulónapját követő nap és a közbenső mérleg fordulónapja közötti időszak gazdasági eseményeinek figyelembevételével – az e törvény szerinti beszámolóra vonatkozó szabályok szerint elkészíteni.
(2)144 A közbenső mérleget – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – a fordulónapra vonatkozó analitikus és főkönyvi nyilvántartások adatai alapján, a mérlegtételek üzleti év végi értékelésére vonatkozó előírásainak figyelembevételével, eredménykimutatással alátámasztottan, utólag is ellenőrizhető módon – leltár alapján – kell összeállítani.
(3) A leltárnak tartalmaznia kell az analitikus, illetve a főkönyvi nyilvántartásokból az eszközöknek és a forrásoknak a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó adatait, továbbá azoknak az üzleti év végi értékelése során alkalmazandó korrekcióit (terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolás, céltartalékképzés, időbeli elhatárolások), az azokat alátámasztó számításokat.
(4) A közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozóan az analitikus és a főkönyvi nyilvántartásokat nem lehet lezárni, azokat folyamatosan vezetni kell. A mérlegtételek értékelésére vonatkozó (3) bekezdés szerinti korrekciókat az analitikus és főkönyvi nyilvántartásokban nem lehet szerepeltetni, azokat csak a közbenső mérleg elkészítésénél lehet figyelembe venni.
(5)145 Amennyiben a vállalkozónál a könyvvizsgálat a 155. § szerint kötelező, a könyvvizsgálati kötelezettség a jogszabály által előírt közbenső mérlegre is vonatkozik.
(6)146 Ha jogszabály a vállalkozó saját tőkéjének évközi megállapításáról, vagy figyelembe vételéről rendelkezik, eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában saját tőke alatt a jogszabály előírásainak megfelelő időpontra, mint mérlegfordulónapra elkészített (1)–(5) bekezdés szerinti közbenső mérlegben kimutatott saját tőkét kell érteni.
(7)147 A legutolsó beszámolót, vagy ha ilyen készült, a (6) bekezdés szerinti közbenső mérleget – eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában – a mérleg fordulónapját követő hat hónapig lehet figyelembe venni a saját tőke alátámasztására.
A mérleg tagolása, tételeinek tartalma
22. § (1) A mérleg tagolását az 1. számú melléklet tartalmazza, ,,A'', illetve ,,B'' változatban. A vállalkozó az ,,A'', illetve ,,B'' változat közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egymást követő üzleti évben nem azonos változat szerint készíti a mérleget, biztosítania kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik változatról a másikra való áttérést a kiegészítő mellékletben indokolni kell.
(2) Az 1. számú mellékletben megadott mérleg tételeinek további tagolása megengedett. Új tételek is felvehetők, ha azok jogszabály szerinti tartalmát az előírt séma szerinti tételek egyikének e törvény szerinti elnevezése, tartalma sem fedi le. Ez esetben az új tétel tartalmát, az elkülönítés indokait a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.
(3) Az 1. számú mellékletben megadott mérleg arab számmal jelzett tételei egy-egy római számmal jelzett eszköz-, illetve forráscsoporton belül összevonhatók, ha
a) azok összegükben a megbízható és valós összkép szempontjából nem jelentősek,
b) azok összevonása elősegíti a világosság elvének érvényesülését,
c) az összevont tételek részletezését és az összevonás indokát a kiegészítő melléklet tartalmazza.
(4) A (3) bekezdés szerinti összevonás nem érintheti a kapcsolt vállalkozásokkal összefüggő tételeket.
(5) Nem kell a mérlegben feltüntetni azon arab számmal jelzett tételeket, amelyeknél sem az előző üzleti évre, sem a tárgyévre vonatkozóan adat nem szerepel.
23. § (1) A mérlegben eszközként kell kimutatni a vállalkozó rendelkezésére, használatára bocsátott, a vállalkozó működését szolgáló befektetett eszközöket és forgóeszközöket – a bérbe vett eszközök kivételével –, függetlenül attól, hogy azok tulajdonjoga csak törvényben, szerződésben rögzített feltételek teljesítése után kerül át a vállalkozóhoz, továbbá az aktív időbeli elhatárolásokat.
(2)148 A vagyonkezelőnél a mérlegben eszközként kell kimutatni a – törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján – kezelésbe vett, az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközöket is. Ezen eszközöket a kiegészítő mellékletben – legalább mérlegtételek szerinti megbontásban – külön be kell mutatni.
(3) Az eszközök között kell kimutatni a pénzügyi lízing keretében átvett eszközöket, továbbá a bérbe vett (a használatra átvett) eszközökön végzett beruházások, felújítások, valamint a koncessziós szerződés alapján beszerzett, megvalósított eszközök értékét is.
(4) Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé sorolni.
(5)149 Amennyiben egy adott eszköz használata, rendeltetése a (4) bekezdés szerinti besorolást követően megváltozik, mert az eszköz a tevékenységet, a működést tartósan már nem szolgálja vagy fordítva, akkor annak besorolását meg kell változtatni; az eszközt – legkésőbb a mérlegkészítés időszakában, a mérlegfordulónapra vonatkozóan – át kell sorolni a befektetett eszközök közül a forgóeszközök közé vagy fordítva, a forgóeszközök közül a befektetett eszközök közé.
24. § (1) Befektetett eszközként olyan eszközt szabad kimutatni, amelynek az a rendeltetése, hogy a tevékenységet, a működést tartósan, legalább egy éven túl szolgálja.
(2) A befektetett eszközök közé az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket, a befektetett pénzügyi eszközöket kell besorolni.
25. § (1) Az immateriális javak között a mérlegben a nem anyagi eszközöket (a vagyoni értékű jogokat az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok kivételével, a szellemi terméket, az üzleti vagy cégértéket), továbbá az immateriális javakra adott előlegeket, valamint az immateriális javak értékhelyesbítését kell kimutatni.
(2) Az immateriális javak között kimutatható az alapítás-átszervezés aktivált értéke és a kísérleti fejlesztés aktivált értéke is.
(3)150 Alapítás-átszervezés aktivált értékeként a vállalkozási tevékenység indításával, megkezdésével, jelentős bővítésével, átalakításával, átszervezésével kapcsolatos – beruházásnak, felújításnak nem minősülő – a külső vállalkozók által számlázott, valamint a saját tevékenység során felmerült olyan – az 51. § szerinti – közvetlen önköltségbe tartozó költségeket lehet kimutatni, amelyek az alapítás-átszervezés befejezését követően a tevékenység során a bevételekben várhatóan megtérülnek. Ide tartoznak – többek között – a minőségbiztosítási rendszer bevezetésével kapcsolatos tevékenység költségei, valamint az ásványkincs-kutatási tevékenység során felmerült olyan költségek, amelyek a kapcsolódó beruházás, felújítás bekerülési értékében nem vehetők figyelembe, feltéve, hogy e költségek a kutatási tevékenység eredményeképpen kitermelt ásványkincs hasznosításából származó bevételekben várhatóan megtérülnek.
(4) A kísérleti fejlesztés aktivált értékeként a jövőben hasznosítható, a kísérleti fejlesztés eredményének jövőbeni hasznosításakor az árbevételben megtérülő, a kísérleti fejlesztés eredménye érdekében felmerült olyan számlázott összeget és a saját tevékenység során felmerült – az 51. § szerinti – közvetlen önköltségbe tartozó költségeket lehet figyelembe venni, amelyek aktiválható termékben – szellemi termék, tárgyi eszköz, készlet – nem vehetők számításba, mivel a létrehozott termék piaci – várható piaci – árát meghaladják. A kísérleti fejlesztés állományba vett aktivált értéke nem haladhatja meg azt az összeget, ami várhatóan megtérül a kapcsolódó jövőbeni gazdasági haszonból a további fejlesztési költségek, a várható termelési költségek, illetve a termék értékesítése során közvetlenül felmerülő értékesítési költségek levonása után.
(5) A kísérleti fejlesztés aktivált értékeként lehet kimutatni a megkezdett, de az üzleti év mérlegfordulónapjáig be nem fejezett kísérleti fejlesztés – a jövőben várhatóan megtérülő – közvetlen költségeit is. Ez esetben a kísérleti fejlesztés aktivált értéke nemcsak a kísérleti fejlesztés többletköltségeit foglalja magában, hanem azon termékek közvetlen költségeit is, amelyeket csak később, a kísérleti fejlesztés befejezésekor lehet a készletek, a tárgyi eszközök, a szellemi termékek között állományba venni a kísérleti fejlesztés aktivált értékének csökkentésével. Az alap- és alkalmazott kutatás költségei, valamint a kísérleti fejlesztés közvetett és általános költségei nem aktiválhatók.
(6)151 Az immateriális javak között vagyoni értékű jogként azokat a megszerzett jogokat kell kimutatni, amelyek nem kapcsolódnak ingatlanhoz. Ilyenek különösen: a bérleti jog, a használati jog, a vagyonkezelői jog, a szellemi termékek felhasználási joga, a licencek, továbbá a koncessziós jog, a játékjog, valamint az ingatlanhoz nem kapcsolódó egyéb jogok.
(7)152 Szellemi termékek közé sorolandók:
a)153 az iparjogvédelemben részesülő alkotások (különösen: szabadalom, használati minta, formatervezési minta, védjegy, földrajzi árujelző, kereskedelmi név),
b) a szerzői jogvédelemben részesülő szerzői művek és szomszédos jogok (különösen: szoftvertermékek, műszaki tervek),
c)154 a jogvédelemben nem részesülő, de titkosságuk révén monopolizált szellemi javak (különösen: know-how),
függetlenül attól, hogy használatba vették-e azokat vagy sem.
(8)155 Üzleti vagy cégértékként kell kimutatni a jövőbeni gazdasági haszon reményében teljesített – a 3. § (5) bekezdés 1. pontjában meghatározott – többletkifizetés összegét.
(9)156 Az immateriális javakra adott előlegként kell kimutatni az ilyen címen a szállítóknak átutalt (megfizetett, kiegyenlített) – a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összeget.
(10) Az immateriális javak értékhelyesbítéseként csak a vagyoni értékű jogok, továbbá a szellemi termékek – könyv szerinti értéket meghaladó – piaci értéke és könyv szerinti értéke (a bekerülési értéknek a terv szerinti értékcsökkenés elszámolt összegével csökkentett értéke) közötti különbözet mutatható ki.
26. § (1) A tárgyi eszközök között a mérlegben azokat a rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett anyagi eszközöket (földterület, telek, telkesítés, erdő, ültetvény, épület, egyéb építmény, műszaki berendezés, gép, jármű, üzemi és üzleti felszerelés, egyéb berendezés, ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok), tenyészállatokat kell kimutatni, amelyek tartósan – közvetlenül vagy közvetett módon – szolgálják a vállalkozó tevékenységét, továbbá az ezen eszközök beszerzésére (a beruházásokra) adott előlegeket és a beruházásokat, valamint a tárgyi eszközök értékhelyesbítését.
(2)157 Az ingatlanok között kell kimutatni a rendeltetésszerűen használatba vett földterületet és minden olyan anyagi eszközt, amelyet a földdel tartós kapcsolatban létesítettek. Az ingatlanok közé sorolandó: a földterület, a telek, a telkesítés, az épület, az épületrész, az egyéb építmény, az üzemkörön kívüli ingatlan, illetve ezek tulajdoni hányada, továbbá az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok, függetlenül attól, hogy azokat vásárolták vagy a vállalkozó állította elő, illetve azok saját tulajdonú vagy bérelt ingatlanon valósultak meg. Az ingatlanok között kell kimutatni a bérbe vett ingatlanokon végzett és aktivált beruházást, felújítást is.
(3)158 Az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok különösen: a földhasználat, a haszonélvezet és használat, a bérleti jog, a szolgalmi jog, az ingatlanok rendeltetésszerű használatához kapcsolódó – jogszabályban nevesített – hozzájárulások, díjak (víziközmű-fejlesztési hozzájárulás, villamos energia hálózati csatlakozási díj, gázhálózati csatlakozási díj) megfizetése alapján szerzett használati jog, valamint az ingatlanhoz kapcsolódó egyéb jogok.
(4) A műszaki berendezések, gépek, járművek között kell kimutatni a rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett, a vállalkozó tevékenységét közvetlenül szolgáló erőgépeket, erőművi berendezéseket, egyéb gépeket, berendezéseket, műszereket és szerszámokat, szállítóeszközöket, hírközlő berendezéseket, számítástechnikai eszközöket, a tevékenységi profilt meghatározó vasúti, közúti, vízi- és légiközlekedési eszközöket, valamint az itt felsorolt, bérbe vett eszközökön végzett és aktivált beruházást, felújítást.
(5) Az egyéb berendezések, felszerelések, járművek közé tartoznak azok a rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett, a műszaki berendezések, gépek, járművek közé nem tartozó gépek, berendezések, felszerelések, járművek, amelyek a vállalkozó tevékenységét közvetetten szolgálják. Ilyenek különösen: az egyéb üzemi (üzleti) gépek, berendezések, felszerelések, járművek, az irodai, igazgatási berendezések, felszerelések, az üzemkörön kívüli berendezések, felszerelések, járművek, valamint az itt felsorolt, bérbe vett eszközökön végzett és aktivált beruházás, felújítás.
(6)159 Tenyészállatok között kell kimutatni azokat az állatokat, amelyek a tenyésztés, a tartás során leválasztható terméket (szaporulatot, más leválasztható állati terméket) termelnek, és a tartási költségek ezen termékek értékesítése során megtérülnek, vagy az egyéb (igateljesítmény, őrzési feladat, lovagoltatás) hasznosítás biztosítja a tartási költségek megtérülését, függetlenül attól, hogy azok meddig szolgálják a vállalkozási tevékenységet.
(7) A beruházások, felújítások között kell kimutatni a rendeltetésszerűen használatba nem vett, üzembe nem helyezett, a (2)–(6) bekezdésben nevesített eszközök bekerülési értékét, továbbá a már használatba vett tárgyi eszközökön végzett bővítéssel, rendeltetésváltozással, átalakítással, élettartam-növeléssel, felújítással összefüggő munkák – még nem aktivált – bekerülési értékét.
(8)160 Beruházásokra adott előlegként kell kimutatni a beruházási szállítónak, importbeszerzésnél az importálást végző vállalkozónak, az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog eladójának ilyen címen átutalt (megfizetett, kiegyenlített) – a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összeget.
(9) A tárgyi eszközök értékhelyesbítéseként csak a (2)–(6) bekezdésben nevesített eszközök – könyv szerinti értéket meghaladó – piaci értéke és könyv szerinti értéke (a bekerülési értéknek a terv szerinti értékcsökkenés elszámolt összegével csökkentett értéke) közötti különbözet mutatható ki.
27. § (1)161 A befektetett pénzügyi eszközök között a mérlegben azokat az eszközöket (részesedés, értékpapír, adott kölcsön) kell kimutatni, amelyeket a vállalkozó azzal a céllal fektetett be más vállalkozónál, adott át más vállalkozónak, hogy ott tartós jövedelemre (osztalékra, illetve kamatra) tegyen szert, vagy befolyásolási, irányítási, ellenőrzési lehetőséget érjen el. A kezelt vagyonra szóló tartós követelést, valamint a befektetett pénzügyi eszközök értékhelyesbítését szintén a befektetett pénzügyi eszközök között kell a mérlegben kimutatni.
(2)162 Tartós részesedés kapcsolt vállalkozásban mérlegtételként a 3. § (2) bekezdésének 7. pontja szerinti vállalkozásban lévő tulajdoni részesedést jelentő, tartósan befolyásolási, irányítási, ellenőrzési lehetőséget biztosító befektetéseket (részvényeket, üzletrészeket, egyéb társasági részesedéseket) kell kimutatni.
(3) Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban mérlegtétel azokat a pénzkölcsönöket (ideértve a pénzügyi lízing miatti, a részletre, a halasztott fizetéssel történt értékesítés miatti követeléseket is), tartós bankbetéteket tartalmazza, amelyeknél – a 3. § (2) bekezdésének 7. pontja szerinti adóssal kötött szerződés szerint – a pénzformában kifejezett fizetési igények teljesítése, a betét megszüntetése a tárgyévet követő üzleti évben még nem esedékes.
(3a)163 Tartós jelentős tulajdoni részesedés mérlegtétel az olyan, a 3. § (2) bekezdés 9. pontjában meghatározott mértékű tulajdoni részesedést jelentő befektetést tartalmazza, amely nem tartozik a (2) bekezdésben meghatározott részesedések közé.
(3b)164 Tartósan adott kölcsön jelentős tulajdoni részesedési viszonyban álló vállalkozásban mérlegtétel a 3. § (2) bekezdés 9. pontjában meghatározott mértékű részesedési viszonyban lévő adóssal szembeni olyan pénzkölcsönt és tartós bankbetétet tartalmazza, amely nem tartozik a (3) bekezdésben meghatározott pénzkölcsönök és tartós bankbetétetek közé.
(4)165 Egyéb tartós részesedés mérlegtétel minden olyan tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetést tartalmaz, amely nem tartozik a (2) és (3a) bekezdésben meghatározott részesedések közé.
(4a)166 Egyéb tartós tulajdoni részesedésként kell kimutatni a 3. § (6) bekezdés 3. pontja alá nem tartozó, a 6. § (3) bekezdés szerinti, egészségügyi, szociális, kulturális és oktatási intézményben lévő tulajdoni részesedést is.
(5)167 Tartósan adott kölcsön egyéb részesedési viszonyban álló vállalkozásban mérlegtétel tartalmazza az olyan egyéb részesedési viszonyban lévő adóssal szembeni pénzkölcsönt és tartós bankbetétet, amely nem tartozik a (3) és (3b) bekezdésben meghatározott pénzkölcsönök és tartós bankbetétek közé.
(6)168 Egyéb tartósan adott kölcsönként kell kimutatni a nem részesedési viszonyban lévő adóssal szembeni pénzkölcsönt és tartós bankbetétet.
(7) Tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként azokat a befektetési céllal beszerzett értékpapírokat kell kimutatni, amelyek lejárata, beváltása a tárgyévet követő üzleti évben még nem esedékes, és a vállalkozó azokat a tárgyévet követő üzleti évben nem szándékozik értékesíteni.
(8) Befektetett pénzügyi eszközök értékhelyesbítéseként a részesedések – bekerülési értéket meghaladó – piaci értéke és bekerülési értéke közötti különbözet mutatható ki.
(9)169 A kezelt vagyonra szóló tartós követelést a vagyonrendelőnél tartósan adott kölcsönként kell kimutatni a mérlegben.
28. § (1) A forgóeszközök csoportjába a mérlegben a készleteket, a vállalkozó tevékenységét nem tartósan szolgáló követeléseket, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, tulajdoni részesedést jelentő befektetéseket, pénzeszközöket kell besorolni.
(2) A készletek a vállalkozó tevékenységét közvetlenül vagy közvetve szolgáló olyan eszközök,
a) amelyeket a rendszeres (szokásos) üzleti tevékenység keretében értékesítési céllal szereztek be, és azok a beszerzés és az értékesítés között változatlan állapotban maradnak (áruk, göngyölegek, közvetített szolgáltatások), bár értékük változhat,
b)170 amelyek az értékesítést megelőzően a termelés, a feldolgozás valamely fázisában vannak [befejezetlen termelés (ideértve a befejezetlen, még ki nem számlázott szolgáltatást is), félkész termékek] vagy már feldolgozott, elkészült állapotban értékesítésre várnak (késztermékek),
c) amelyeket az értékesítendő termékek előállítása vagy a szolgáltatások nyújtása során fognak felhasználni (anyagok).
(3) A készletek között kell kimutatni továbbá
a) használatba vételükig azokat az anyagi eszközöket (szerszám, műszer, berendezés, felszerelés, munkaruha, egyenruha, védőruha), amelyek a vállalkozó tevékenységét legfeljebb egy évig szolgálják,
b) a növendék-, a hízó- és az egyéb állatokat, amelyek a termelés (a tartás) költségei eredményeként növekednek, gyarapszik tömegük (súlyuk), függetlenül attól, hogy a vállalkozási tevékenységet mennyi ideig szolgálják,
c) azokat az eszközöket, amelyeket a befektetett eszközök közül – a 23. § (5) bekezdése szerint – átsoroltak,
d)171 a használatba vétel időpontjától áruként azokat az értékesítési céllal beszerzett, előállított eszközöket, amelyeket a vállalkozó az értékesítésig (az állományból történő kivonásig) átmenetileg használatba vett.
(3a)172 A szerződés elszámolási egységéhez kapcsolódóan befejezetlen termelés, befejezetlen szolgáltatás, továbbá félkész vagy késztermék a kapcsolódó árbevétel elszámolásáig mutatható ki készletként.
(4)173 A készletekre adott előlegként az anyag-, az áruszállítónak, a közvetített szolgáltatást nyújtónak, importbeszerzésnél az importálást végző vállalkozónak ilyen címen átutalt (megfizetett, kiegyenlített) – a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összeget kell kimutatni.
29. § (1)174 Követelések azok a különféle szállítási, vállalkozási, szolgáltatási és egyéb szerződésekből jogszerűen eredő, pénzértékben kifejezett fizetési igények, amelyek a vállalkozó által már teljesített, a másik fél által elfogadott, elismert termékértékesítéshez, szolgáltatás teljesítéséhez, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, tulajdoni részesedést jelentő befektetés értékesítéséhez, kölcsönnyújtáshoz, előlegfizetéshez (beleértve az osztalékelőleget is) kapcsolódnak, valamint a különféle egyéb követelések, ideértve a vásárolt követeléseket, a térítés nélkül és egyéb címen átvett követeléseket, a bíróság által jogerősen megítélt követeléseket is.
(2)175 Követelések áruszállításból és szolgáltatásból (vevők) között kell kimutatni minden olyan, a vállalkozó által teljesített – a vevő által elismert – termékértékesítésből, szolgáltatásnyújtásból származó követelést, amely nem tartozik a (3)–(4) bekezdés szerinti követelések és a 27. § (3), (3b), (5)–(6) bekezdésében nevesített pénzkölcsönök közé.
(3)176 Követelések kapcsolt vállalkozással szemben mérlegtétel azokat az (1) bekezdés szerinti követeléseket tartalmazza, amelyeknél az adós a 3. § (2) bekezdésének 7. pontja szerinti kapcsolt vállalkozás és a követelés nem tartozik a 27. § (3), (3b), (5)–(6) bekezdése szerinti pénzkölcsönök közé.
(3a)177 Követelések jelentős tulajdoni részesedési viszonyban lévő vállalkozással szemben mérlegtétel azokat az (1) bekezdés szerinti követeléseket tartalmazza, amelyeknél az adós vállalkozóban a 3. § (2) bekezdés 9. pontjában meghatározott mértékű tulajdoni részesedés áll fenn, és a követelés nem tartozik a 27. § (3), (3b), (5)–(6) bekezdése szerinti pénzkölcsönök közé.
(4)178 Követelések egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozással szemben mérlegtétel azokat az (1) bekezdés szerinti követeléseket tartalmazza, amelyeknél a követelés egyéb részesedési viszonyban lévő adóssal szemben áll fenn, és a követelés nem tartozik a 27. § (3), (3b), (5)–(6) bekezdése szerinti pénzkölcsönök közé.
(5) Váltókövetelések között csak a nem részesedési viszonyban lévő adóssal szembeni váltóköveteléseket szabad kimutatni.
(6)179 Egyéb követelésként kell kimutatni a munkavállalói tartozást, a visszatérítendő adót, az igényelt, de még nem teljesített támogatást, továbbá a 77. § (7) bekezdése szerinti utólag kapott engedmény miatti követelés összegét is.
(7)180 Egyéb követelésként kell kimutatni – a nem részesedési viszonyban lévő vállalkozások között létrejött – valódi penziós és óvadéki repóügylet esetén a határidős viszonteladási kötelezettség mellett vásárolt eszköz kifizetett vételárát, illetve a határidős visszavásárlási kötelezettség mellett eladott eszköz kifizetett visszavásárlási árát, az értékpapír-kölcsönügylet során a kölcsönbeadott értékpapír kölcsönszerződés szerinti értékében fennálló követelést, továbbá a származékos ügyletek esetén a fizetett letétek, pénzügyi biztosítékok, árkülönbözetek összegét, amíg az ügylet le nem zárul.
(8)181 A (6) és (7) bekezdésben foglaltakon túlmenően az egyéb követelés mérlegtételnél kell kimutatni továbbá a nem részesedési viszonyban lévő adóssal szembeni (1) bekezdés szerinti valamennyi követelést – a (2) és az (5) bekezdésben foglaltak kivételével –, ideértve a tartósan adott kölcsönből a mérlegfordulónapot követő egy éven belül esedékes részleteket, a vásárolt követeléseket, a térítés nélkül és egyéb címen átvett követeléseket, a peresített követelésekből – a 77. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti követelések kivételével – a bíróság által az üzleti év mérlegfordulónapjáig jogerősen megítélt követeléseket is.
(9)182 A követelések között kell a mérlegben önálló tételként kimutatni származékos ügyletek pozitív értékelési különbözete címén a pénzügyi instrumentumok 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelése esetén a le nem zárt kereskedési, illetve fedezeti célú származékos ügyletek pozitív valós értékét (jövőben várható – nyereségjellegű – eredményét).
30. § (1) A forgóeszközök között értékpapírként a forgatási célból, átmeneti, nem tartós befektetésként vásárolt, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetéseket kell kimutatni.
(2)183 Részesedés kapcsolt vállalkozásban mérlegtételnél a 3. § (2) bekezdés 7. pontja szerinti vállalkozásban lévő tulajdoni részesedést jelentő, forgatási célból, általában árfolyamnyereség elérése érdekében vásárolt befektetéseket (részvényeket, üzletrészeket, egyéb társasági részesedéseket) kell kimutatni.
(2a)184 Jelentős tulajdoni részesedés mérlegtétel az olyan, a 3. § (2) bekezdés 9. pontjában meghatározott mértékű tulajdoni részesedést jelentő, forgatási célból, különösen árfolyamnyereség elérése érdekében vásárolt befektetést tartalmazza, amely nem tartozik a (2) bekezdésben meghatározott részesedések közé.
(3)185 Egyéb részesedés minden olyan tulajdoni részesedést jelentő, forgatási célból vásárolt befektetés, amely nem tartozik a (2) és a (2a) bekezdés szerinti részesedések közé.
(4)186 Saját részvények, saját üzletrészek a vállalkozó által visszavásárolt (megszerzett) tulajdoni részesedést jelentő saját befektetések. A visszavásárolt tulajdoni részesedést jelentő saját befektetések között kell kimutatni a vállalkozó által ellenérték (visszaváltási érték) fejében megszerzett visszaváltható részvényeket is a megszerzéstől az alaptőke kötelező leszállításának cégbírósági bejegyzéséig.
(5) A forgatási célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok között azokat az értékpapírokat kell kimutatni, amelyeket forgatási célból, kamatbevétel, illetve árfolyamnyereség elérése érdekében szereztek be, továbbá azokat, amelyek a tárgyévet követő üzleti évben lejárnak.
(6)187 E törvény alkalmazásában a saját részvényekkel, saját üzletrészekkel esik egy tekintet alá a visszavásárolt (megszerzett) szövetkezeti részesedés (ideértve az átalakított befektetői részjegyet is). A visszavásárolt (megszerzett) szövetkezeti részesedésre e törvény saját részvényre, saját üzletrészre vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
31. §188 A pénzeszközök a készpénzt, az elektronikus pénzt és a csekkeket, továbbá a bankbetéteket foglalják magukban.
32. § (1) Aktív időbeli elhatárolásként – elkülönítetten – kell a mérlegben kimutatni az üzleti év mérlegének fordulónapja előtt felmerült, elszámolt olyan összegeket, amelyek költségként, ráfordításként (ideértve a halasztott ráfordításokat is) csak a mérleg fordulónapját követő időszakra számolhatók el, valamint az olyan járó árbevételt, kamat- és egyéb bevételeket, amelyek csak a mérleg fordulónapja után esedékesek, de a mérleggel lezárt időszakra számolandók el, továbbá a 68. § (1) bekezdése szerinti különbözetből az eredményt csökkentő tételként még el nem számolt összeget.
(2) Aktív időbeli elhatárolásként kell a mérlegben kimutatni a (kamatbevételekkel szemben elszámolt) névérték alatt kibocsátott, a névérték alatt vásárolt diszkont – hitelviszonyt megtestesítő, befektetett vagy forgóeszközként kimutatott – értékpapírok névértéke és kibocsátási értéke (vételára) közötti különbözet adott üzleti évre, időarányosan járó összegét mindaddig, amíg ezen értékpapírokat nem értékesítik, nem váltják be, a könyvekből nem vezetik ki.
(3)189 Aktív időbeli elhatárolásként lehet a mérlegben kimutatni – a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése szerint – a befektetett pénzügyi eszközök közé sorolt, névérték alatt beszerzett – hitelviszonyt megtestesítő, a valós értéken történő értékelés alá nem vont – kamatozó értékpapír névértéke és beszerzési értéke közötti – nyereségjellegű – különbözetből a beszerzéstől az üzleti év mérlegfordulónapjáig terjedő időszakra időarányosan jutó (a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben elszámolt) összeget. Az elhatárolást ezen értékpapír értékesítésekor, beváltásakor, továbbá a könyvekből – egyéb jogcímen – történő kivezetése esetén kell megszüntetni, valamint akkor és olyan összegben, ha és amilyen összegben az időbelileg elhatárolt különbözet realizálása bizonytalan.
(4) Amennyiben a forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, tulajdoni részesedést jelentő befektetés beszerzéséhez kapcsolódóan fizetett (elszámolt), a beszerzési értékben a 61. § (2) bekezdése szerint figyelembe nem vett bizományi díj, vásárolt vételi opció díja jelentős összegű és az az értékpapír beváltásakor, az értékpapír, a befektetés értékesítésekor várhatóan megtérül, annak összegét időbelileg el lehet határolni.
(5)190 Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni:
a) a származékos ügyletek bekerülési (beszerzési) értékét, azaz az ügylet kötése érdekében felmerült költségek (ügynöki díjak, jutalékok, opciós díjak) összegét az ügylet zárásáig;
b) a fedezeti vagy nem fedezeti célú kamat swap ügyletek esetében az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra az ügyletre járó kamatkülönbözetet az adott kamatperiódussal kapcsolatos elszámolásig;
c) a piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletek fordulónapi valós értéke vagy belső értéke alapján az a)–b) és e) pont, valamint a 44. § (5) bekezdés a)–b) és e) pontja szerint kimutatott elhatárolások együttes összegének figyelembevételével fennálló nyereségjellegű összegből a hatékony részt, jellegétől függően az egyéb kapott (járó) kamatokkal és kamatjellegű bevételekkel, vagy a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben. Az így kimutatott aktív időbeli elhatárolást jellegétől függően az egyéb kapott (járó) kamatokkal és kamatjellegű bevételekkel, vagy a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben kell megszüntetni, amennyiben az előző fordulónaphoz képest a nyereségjellegű összeg csökkent, vagy ha egy adott fordulónapon az ügylettel kapcsolatban a 44. § (5) bekezdés c) pontja szerinti elhatárolás kimutatásának van helye, illetve ha az ügyletet lezárják, vagy ha a fedezeti elszámolást meg kell szüntetni;
d) cash-flow fedezeti ügylet esetén, ha a fedezeti ügylet előbb lezárul, mint a fedezett ügylet, a fedezeti ügylet realizált veszteségéből a hatékony részt a fedezett ügylet bekövetkezéséig. Az így kimutatott aktív időbeli elhatárolást a 47. § (11) bekezdésének figyelembevételével kell megszüntetni;
e) előrejelzett ügylet vagy biztos elkötelezettség cash-flow fedezeti ügylete esetén, ha a fedezeti ügylet lejárata a pénzügyi teljesítéshez igazodik, és ezért a fedezeti ügylet lejárata későbbi, mint a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontja, a fedezeti ügyletnek a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontjában fennálló, nem realizált nyereségéből a hatékony részt az ügylet zárásáig, jellegétől függően az egyéb kapott (járó) kamatokkal és kamatjellegű bevételekkel vagy a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben.
(6)191 Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a kötelezettséggel szemben a 47. § (11) bekezdés alkalmazása esetén a kötelezettség visszafizetendő összege és bekerülési értéke közötti különbözetet, ha a visszafizetendő összeg a nagyobb. Az így kimutatott aktív időbeli elhatárolást a kötelezettség kivezetésekor, a kivezetett könyv szerinti értékkel arányos összegben kell megszüntetni a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben.
(7)192 Aktív időbeli elhatárolásként lehet kimutatni a hitel, a kölcsön felvételéhez közvetlenül kapcsolódóan felmerült költségeket, beleértve a hitel, a kölcsön feltételeként előírt bankgarancia vagy hitelvizsgálat díját, a hitel igénybevétele miatt fizetett kezelési díjat és folyósítási jutalékot, amennyiben azokat nem a 47. § (4) bekezdés a) pontja szerint számolják el. A hitelfelvételhez kapcsolódó költségek elhatárolt összegét a hitel, a kölcsön futamideje alatt időarányosan, de legkésőbb a hitel, a kölcsön teljes összegének visszafizetésekor kell megszüntetni.
(8)193 Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a szerződés elszámolási egysége – általános forgalmi adót nem tartalmazó – teljes szerződéses ellenértékének mérlegfordulónapi teljesítési fok arányában számított összege azon részét, amely meghaladja a szerződés elszámolási egységével kapcsolatban az előző üzleti év(ek)ben és a tárgyévben együttesen – a 72. § (2)–(4a) bekezdés és 73. § alapján – elszámolt nettó árbevételt.
(9)194 Amennyiben a 3. § (4) bekezdés 11. pontja szerinti szerződés(ek) tárgya terméknek azonos munkafolyamattal, nagy tömegben, sorozatosan történő gyártására irányul, a vállalkozó dönthet úgy, hogy nem alkalmazza a (8) bekezdés előírását. Ez esetben a szerződés elszámolási egységéhez kapcsolódó egyéb előírásokat sem alkalmazza.
33. § (1)195 Az aktív időbeli elhatárolások között halasztott ráfordításként kell kimutatni az ellentételezés nélküli tartozásátvállalás során – a tartozásátvállalás beszámolási időszakában – a véglegesen átvállalt és pénzügyileg nem rendezett kötelezettség egyéb ráfordításként elszámolt megállapodás szerinti összegét. Az elhatárolást az átvállalt kötelezettségnek a megállapodás szerinti pénzügyi rendezésekor, a teljesítésnek megfelelően kell az egyéb ráfordításokkal szemben megszüntetni.
(2)196 Az aktív időbeli elhatárolások között halasztott ráfordításként elszámolható a devizaszámlán meglévő devizakészlettel nem fedezett, külföldi pénzértékre szóló – beruházáshoz (a beruházással megvalósuló tárgyi eszközhöz), vagyoni értékű joghoz, továbbá a forgóeszközhöz kapcsolódó – hiteltartozások, devizakötvény-kibocsátásból származó – beruházáshoz (a beruházással megvalósuló tárgyi eszközhöz), vagyoni értékű joghoz kapcsolódó – tartozások esetén a tárgyévben, a mérlegfordulónapi értékelésből adódóan – a 60. § (2) bekezdésében foglaltakból következően – keletkezett és a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között elszámolt – árfolyamnyereséggel nem ellentételezett – árfolyamveszteség teljes összege a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításainak a csökkentésével (nem realizált árfolyamveszteség). A hiteltartozások, devizakötvény-kibocsátásból származó tartozások törlesztésekor – az előző időszakokban elhatárolt halmozott összegből – a törlesztőrészletre jutó – halasztott ráfordításként kimutatott – nem realizált veszteséget meg kell szüntetni, a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításainak a növelésével (realizált árfolyamveszteség).
(3)197 A (2) bekezdés szerint halasztott ráfordításként kimutatott árfolyamveszteséget – a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításakénti elszámolással – meg kell szüntetni, ha a külföldi pénzértékre szóló hiteltartozást, a devizakötvény-kibocsátásból származó tartozást teljes összegében visszafizették, illetve – tárgyi eszköz, vagyoni értékű jog finanszírozása esetén – ha a devizahitellel, a devizakötvény-kibocsátással finanszírozott tárgyi eszközt, vagyoni értékű jogot értékesítették, vagy más jogcímen az állományból kivezették. Nem minősül a tartozás visszafizetésének, ha a még fennálló tartozás pénznemét (devizanemét) szerződésmódosítás keretében megváltoztatják.
(4)198 A (2) bekezdés szerinti halasztott ráfordításként kimutatott árfolyamveszteséget – a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításakénti elszámolással – csökkenteni kell az érintett devizakötelezettség után az egyes üzleti évekre elszámolt árfolyamnyereségnek megfelelő összeggel is.
(5)199 Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a kölcsönbeadott értékpapír könyv szerinti értékének a – felhalmozott kamattal csökkentett – kölcsönszerződés szerinti értékét meghaladó összegét (veszteségét). Az időbeli elhatárolást akkor kell megszüntetni, amikor a kölcsönbevevő által visszaszolgáltatott értékpapír eladásra, beváltásra, illetve egyéb ügylet keretében az állományból véglegesen kivezetésre kerül, vagy a kölcsönbevevő megtéríti annak piaci értékét, mert az értékpapír nem kerül visszaszolgáltatásra.
(6)200 Az aktív időbeli elhatárolások között halasztott ráfordításként ki lehet mutatni a jogszabályi rendelkezés alapján az üzemeltetőnek térítés nélkül, véglegesen átadott eszköz (beruházás) nyilvántartás szerinti értékét. A térítés nélkül átadott eszköz (beruházás) időbelileg elhatárolt nyilvántartás szerinti értékét – az átadáskor meghatározott módon és időtartamon belül – kell az egyéb ráfordításokkal szemben megszüntetni.
(7)201 Aktív időbeli elhatárolásként lehet kimutatni – a 77. § (2) bekezdés d) pontja és (3) bekezdés b) pontja, valamint a rendeltetésszerűen használatba vett immateriális javakhoz, tárgyi eszközökhöz kapcsolódó 77. § (4) bekezdés b) pontja szerinti – jogszabályi előíráson, szerződésen, megállapodáson alapuló támogatások – a már felmerült költségekkel (ráfordításokkal) arányos – várható, még el nem számolt összegét az egyéb bevételekkel szemben, amennyiben a vállalkozó bizonyítani tudja, hogy teljesíteni fogja a támogatáshoz kapcsolódó feltételeket és valószínű, hogy a támogatást meg fogja kapni. Az aktív időbeli elhatárolást a kapott támogatás 77. § (2) bekezdés d) pontja, (3) bekezdés b) pontja és (4) bekezdés b) pontja szerinti elszámolásakor, illetve a támogatás meghiúsulásakor kell megszüntetni.
34. § A mérlegben forrásként a saját tőkét, a céltartalékokat, a kötelezettségeket és a passzív időbeli elhatárolásokat kell szerepeltetni.
35. § (1)202 Saját tőkeként a mérlegben csak olyan tőkerészt szabad kimutatni, amelyet a tulajdonos (a tag) bocsátott a vállalkozó rendelkezésére, vagy amelyet a tulajdonos (a tag) a 36. §-ban foglaltakon túlmenően az adózott eredményből hagyott a vállalkozónál. A saját tőke részeként kell kimutatni az értékhelyesbítés értékelési tartalékát és a valós értékelés értékelési tartalékát is.
(2)203 A saját tőke a – jegyzett, de még be nem fizetett tőkével csökkentett – jegyzett tőkéből, a tőketartalékból, az eredménytartalékból, a lekötött tartalékból, az értékelési tartalékból és a tárgyév adózott eredményéből tevődik össze.
(3)204 Jegyzett tőke részvénytársaságnál, korlátolt felelősségű társaságnál, egyéb vállalkozónál (ha e tekintetben cégbírósági bejegyzési kötelezettség terheli) a cégbíróságon bejegyzett tőke a létesítő okiratban meghatározott összegben.
(4)205 A (3) bekezdés szerinti vállalkozónál az alaptőke, a törzstőke, az alapítói vagyon, az egyéb társasági részesedés felemelése, illetve leszállítása miatti jegyzett tőke-változást a cégjegyzékbe való bejegyzés alapján, a bejegyzés időpontjával, illetve ha a változás időpontja eltér a bejegyzés időpontjától, akkor a változás időpontjával kell a könyvviteli nyilvántartásokban rögzíteni.
(5) A (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó vállalkozónál jegyzett tőke a létesítő okiratban meghatározott, a tulajdonosok (a tagok) által tartósan rendelkezésre bocsátott – ténylegesen átadott – tőke.
(6) A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepénél jegyzett tőkeként kell kimutatni – nem pénzbeli (vagyoni) hozzájárulás esetén az 50. § (7) bekezdése szerinti értékben – a működéshez, a tartozások kiegyenlítéséhez szükséges, a külföldi székhelyű vállalkozás által biztosított – tartósan és ilyen címen a fióktelep szabad rendelkezésére bocsátott – vagyont (ideértve törvényben meghatározott dotációs tőkét is).
(7)206 Jegyzett tőkén (alaptőkén, törzstőkén) felüli vagyoni fedezet alatt – eltérő rendelkezés hiányában – a jegyzett tőkével, a lekötött tartalékkal, továbbá a pozitív értékelési tartalékkal csökkentett saját tőke összegét kell érteni.
(8)207 Jegyzett, de még be nem fizetett tőkeként kell kimutatni alapításkor, illetve a jegyzett tőke emelésekor a (3) bekezdés szerint a cégbíróságon bejegyzett tőkének a tulajdonosok (a tagok) által még be nem fizetett, nem pénzbeli hozzájárulás esetén a társaság rendelkezésére még nem bocsátott összegét, ha a bejegyzés utáni befizetést, rendelkezésre bocsátást jogszabályi felhatalmazás alapján a létesítő okirat, illetve annak módosítása megengedi.
(9)208 Amennyiben jogszabály a jegyzett tőke feltételes leszállítását lehetővé teszi a jegyzett tőke egyidejű felemelésével, a tőkeleszállítás, illetve a tőkeemelés cégjegyzékbe való bejegyzése időpontjával könyvelni kell – a létesítő okirat módosításának megfelelően – mind a jegyzett tőke leszállítását, mind a jegyzett tőke felemelését.
(10)209 A visszavásárolt saját részvény, saját üzletrész, a visszaváltható részvény bevonása esetén, azok névértékének megfelelő összeggel a jegyzett tőkét kell csökkenteni, a névérték és a visszavásárlási (nyilvántartás szerinti) érték közötti különbözettel – előjelének megfelelően – az eredménytartalékot kell módosítani a jegyzett tőke módosításának a cégjegyzékbe történt bejegyzése időpontjával.
36. § (1) A tőketartalék növekedéseként kell kimutatni:
a) részvénytársaságnál a részvények kibocsátáskori, ideértve a tőkeemeléskori (jegyzési) ellenértéke és névértéke közötti különbözetet,
b)210 az a) ponton kívüli egyéb vállalkozónál a tulajdonosok (a tagok) által az alapításkor az alapítás részeként, illetve a tőkeemeléskor a tőkeemelés részeként tőketartalékba (a jegyzési érték és a névérték különbözeteként) véglegesen átadott eszközök, pénzeszközök értékét,
c) a jegyzett tőke leszállítását a tőketartalékkal szemben,
d) a szövetkezeti üzletrész-bevonás miatt képzett fel nem osztható vagyon összegét,
e) a tőketartalékból lekötött tartalék visszavezetett összegét a lekötés feloldása alapján,
f) a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással egyidejűleg a jogszabály alapján tőketartalékba helyezett pénzeszközöket, átvett eszközök értékét.
(2) A tőketartalék csökkenéseként kell kimutatni:
a) a jegyzett tőke emelését a szabad tőketartalékból,
b) a veszteség miatti negatív eredménytartalék ellentételezésére felhasznált összeget,
c)211 a tőkekivonással megvalósított jegyzett tőke leszállításához kapcsolódó – a jegyzett tőke leszállításával arányos – tőketartalék-kivonás összegét,
d) a tőketartalék lekötött tartalékba átvezetett összegét,
e) a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással egyidejűleg a jogszabály alapján tőketartalékkal szemben átadott pénzeszközök, eszközök értékét.
(3)212 A 35. § (3) bekezdése szerinti vállalkozónál a tőketartalék (1) bekezdés a)–c) pontja szerinti növekedésének, a (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti csökkenésének bizonylata a létesítő okirat, annak módosítása, illetve a közgyűlési, az alapítói, a taggyűlési határozat, könyvviteli elszámolása a tőkeemelésről, a tőkeleszállításról szóló létesítő okiratnak, illetve módosításának a cégjegyzékbe történt bejegyzése időpontjával, illetve ha a változás időpontja eltér a bejegyzés időpontjától, akkor a változás időpontjával történik,
a) az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti tőketartalék-növelésnél, ha az eszköz átvétele a cégbejegyzésig, illetve a változás időpontjáig megtörtént,
b) az (1) bekezdés c) pontja szerinti tőketartalék-növelésnél,
c) a (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti tőketartalék-csökkenésnél, illetve
a cégbejegyzést, illetve a változás időpontját követően, az eszköz átvételekor az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti tőketartalék-növelésnél, ha az eszközök átvétele a cégbejegyzés, illetve a változás időpontjáig nem történt meg.
(4) A 35. § (5) bekezdése szerinti vállalkozónál a tőketartalék (1) bekezdés b)–c) pontja szerinti növekedésének, a (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti csökkenésének bizonylata a létesítő okirat, annak módosítása, illetve a taggyűlési határozat, könyvviteli elszámolása az (1) bekezdés b) pontja esetén az eszközök átvételével egyidejűleg, az (1) bekezdés c) pontja, továbbá a (2) bekezdés a) és c) pontja esetén az erről szóló taggyűlési határozatban megjelölt időponttal (legkorábban a határozat keltének időpontjával) történik.
(5) A (2) bekezdés szerinti összegekkel a tőketartalék csak akkor csökkenthető, ha emiatt a tőketartalék nem lesz negatív.
37. § (1) Az eredménytartalék növekedéseként kell kimutatni:
a)213 az előző üzleti év adózott eredményét (nyereségét), ideértve az ellenőrzés előző üzleti év(ek) adózott eredményét növelő módosítását (nyereségét) is,
b) a jegyzett tőke leszállítását az eredménytartalékkal szemben,
c)214 a veszteség miatti negatív eredménytartalék ellentételezésére felhasznált tőketartalékot, lekötött tartalékot,
d)215 a vállalkozó tulajdonosánál (tagjánál) a veszteség pótlásához nem szükséges – korábban ilyen címen adott – pótbefizetés visszakapott összegét a pénzmozgással, az eszközmozgással egyidejűleg,
e) az eredménytartalékból lekötött tartalék visszavezetett összegét a lekötés feloldása alapján,
f) a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással egyidejűleg a jogszabály alapján eredménytartalékba helyezett pénzeszközöket, átvett eszközök értékét,
g)216 a pótbefizetés összegét a lekötött tartalékkal szemben, ha a pótbefizetésből származó követeléséről a gazdasági társaság tulajdonosa (tagja) lemond, a lemondás időpontjával.
h)217 az osztalék miatti kötelezettség elengedett összegét, ha a jóváhagyott osztalékból származó követelését a gazdasági társaság tulajdonosa (tagja) elengedi, az elengedés időpontjával.
(2) Az eredménytartalék csökkenéseként kell kimutatni:
a)218 az előző üzleti év adózott eredményét (veszteségét), ideértve az ellenőrzés előző év(ek) adózott eredményét csökkentő módosítását (veszteségét) is,
b) a jegyzett tőke emelését a rendelkezésre álló szabad eredménytartalékból,
c) az eredménytartalék lekötött tartalékba átvezetett összegét,
d)219 az osztalékra, részesedésre, a kamatozó részvény kamatára (ide értve az azt terhelő adót is) felhasznált összeget,
e)220 a vállalkozó tulajdonosánál (tagjánál) a vállalkozó veszteségének fedezetére teljesített – törvényi előíráson alapuló – pótbefizetés összegét a pénzmozgással, az eszközmozgással egyidejűleg,
f)221 a tőkekivonással megvalósított jegyzett tőke leszállításához kapcsolódó – a jegyzett tőke leszállításával arányos – eredménytartalék-kivonás összegét,
g)222 a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással egyidejűleg a jogszabály alapján eredménytartalékkal szemben átadott pénzeszközök, eszközök értékét, ide értve a gazdasági társaság, szövetkezet tagsági jogviszony megszűnésének időpontjában fennálló vagyonának a megszűnt tagsági jogviszonyra jutó része a jegyzett tőke, a tőketartalék és az eredménytartalék arányos részét meghaladó összegét is,
h)223 a még be nem fizetett pénzbeli vagyoni hozzájárulás teljesítéseként (a jegyzett, de még be nem fizetett tőke feltöltésére) a külön jogszabályban meghatározottak szerint átvezetett összeget.
(3) A 35. § (3) bekezdése szerinti vállalkozónál az eredménytartalék (1) bekezdés b) pontja szerinti növekedésének, a (2) bekezdés b) és f) pontja szerinti csökkenésének bizonylata a létesítő okirat, annak módosítása, illetve a közgyűlési, az alapítói, a taggyűlési határozat, könyvviteli elszámolását a tőkeemelésről, a tőkeleszállításról szóló létesítő okiratnak, illetve módosításának a cégjegyzékbe történt bejegyzése időpontjával kell végrehajtani.
(4) A 35. § (5) bekezdése szerinti vállalkozónál az eredménytartalék (1) bekezdés b) pontja szerinti növekedésének, a (2) bekezdés b) és f) pontja szerinti csökkenésének bizonylata a létesítő okirat, annak módosítása, illetve a taggyűlési határozat, könyvviteli elszámolása a taggyűlési határozatban megjelölt időponttal (legkorábban a határozat keltének időpontjával) történik.
(5)224 Az ellenőrzés során a mérlegkészítés időpontjáig megállapított – az előző üzleti év(ek)re vonatkozó – jelentős összegű hibák elkülönítetten kimutatott eredményre gyakorolt hatásának összegét (adózott eredményét) az eredménytartalékot növelő-csökkentő tételként a hiba megállapításának üzleti évében kell elszámolni.
(6)225
(7)226 Amennyiben a vállalkozó veszteségének fedezetére szolgáló – törvényi előíráson alapuló – pótbefizetés teljesítése nem pénzeszközzel történik, akkor a teljesítésként átadott eszközt – az eszközmozgással egyidejűleg – az értékesítés szabályai szerint kell elszámolni, azzal, hogy az így keletkezett követeléssel szemben kell az eredménytartalékot csökkenteni.
38. § (1) A lekötött tartalék a tőketartalékból, illetve az eredménytartalékból lekötött összegeket és a kapott pótbefizetés összegét foglalja magában.
(2) A tőketartalékból kell lekötni és a lekötött tartalékba átvezetni:
a)227
b) szövetkezetnél a fel nem osztható vagyon értékét,
c) a más jogszabály szerint vagy a vállalkozó saját elhatározása alapján lekötött – kötelezettségek fedezetét jelentő – tartalékot,
d)228 a 36. § (1) bekezdésének f) pontja alapján tőketartalékba helyezett összeg azon részét, amelyet a jogszabályban, szerződésben, megállapodásban rögzített feltételek nem teljesítése esetén részben vagy egészen vissza kell fizetni.
(3) Az eredménytartalékból kell lekötni és a lekötött tartalékba átvezetni:
a)229 a visszavásárolt saját részvények, saját üzletrészek, továbbá a visszaváltható részvények könyv szerinti értékét,
b)230
c) az alapítás-átszervezés aktivált értékéből, továbbá a kísérleti fejlesztés aktivált értékéből még le nem írt összeget,
d)231 a 33. § (2) bekezdése szerinti nem realizált árfolyamveszteség és a 41. § (4) bekezdése szerinti céltartalék különbözetének összegét,
e) a (2) bekezdés szerinti lekötendő tőketartalékot, ha arra a tőketartalék nem nyújt fedezetet,
f)232 a vállalkozó tulajdonosánál (tagjánál) a veszteség fedezetére – az arra illetékes testület által megszavazott, de még nem teljesített – fizetendő pótbefizetés összegét,
g) más jogszabály szerint vagy a vállalkozó saját elhatározása alapján lekötött – kötelezettségek fedezetét jelentő vagy saját céljait szolgáló – tartalékot.
(4)233 Lekötött tartalékként kell kimutatni a vállalkozónál a veszteségek fedezetére kapott pótbefizetés összegét, a pótbefizetés visszafizetéséig, elszámolása a pénzmozgással, az eszközmozgással egyidejűleg történik.
(5) A (3) bekezdés szerinti lekötést az eredménytartalékkal szemben el kell számolni akkor is, ha a lekötött tartalék növekedése miatt az eredménytartaléknak negatív egyenlege lesz, vagy negatív egyenlege nő.
(6) A lekötött tartalék feloldását – a (4) bekezdés szerinti pótbefizetés kivételével – a tőketartalékkal, illetve az eredménytartalékkal szemben kell elszámolni, annak függvényében, hogy a feloldott tartalék a tőketartalékból, illetve az eredménytartalékból került lekötésre.
(7)234 Amennyiben jogszabály rendelkezése alapján a gazdasági társaság jegyzett tőkéjét a lekötött tartalék javára – az alaptőke terhére képzett tartalékként – szállították le, akkor a tőkeleszállítás cégjegyzékbe történt bejegyzése időpontjával a tőkeleszállítás összegét a lekötött tartalékba kell átvezetni. Az így átvezetett összeget a lekötött tartalékon belül elkülönítetten kell kimutatni.
(8)235 A (7) bekezdés szerint elkülönített lekötött tartalékot csak a jogszabályban meghatározott módon lehet megszüntetni: veszteségrendezésre – az erről szóló döntés időpontjával – az eredménytartalék negatív összegét csökkentő tételként, illetve tőkeemelésre – a tőkeemelés cégjegyzékbe történt bejegyzése időpontjával – a jegyzett tőkét növelő tételként.
(9)236 A lekötött tartalék növekedéseként, illetve csökkenéseként kell kimutatni a pénzmozgással, illetve az eszközmozgással egyidejűleg a külön jogszabály alapján a lekötött tartalékkal szemben átvett, illetve átadott pénzeszközök, egyéb eszközök értékét. A külön jogszabály alapján átvett lekötött tartalék feloldását – a külön jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – az eredménytartalékkal szemben kell elszámolni.
(10)237 Amennyiben a vállalkozó veszteségének fedezetére szolgáló – törvényi előíráson alapuló – korábban teljesített pótbefizetés visszafizetésének a teljesítése nem pénzeszközzel történik, akkor a teljesítésként átadott eszközt – az eszközmozgással egyidejűleg – az értékesítés szabályai szerint kell elszámolni, azzal, hogy az így keletkezett követeléssel szemben kell a lekötött tartalékot csökkenteni.
(11)238 A vállalkozónál a lekötött tartalékban kimutatott pótbefizetés összegét az eredménytartalék javára kell átvezetni, amennyiben a vállalkozó tulajdonosa (tagja) a pótbefizetésből származó követeléséről lemond, a lemondás időpontjával.
39. § (1)239 Értékelési tartalékként, és azon belül elkülönítetten kell kimutatni
a) az 58. § szerinti piaci értékelés alapján meghatározott értékhelyesbítés összegét az értékhelyesbítés értékelési tartalékaként, továbbá
b) az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alapján a saját tőkével szemben elszámolt értékelési különbözetet a valós értékelés értékelési tartalékaként.
Az értékhelyesbítés értékelési tartaléka és az értékhelyesbítés, valamint a valós értékelés értékelési tartaléka és az értékelési különbözet kizárólag egymással szemben és azonos összegben változhat. Az értékelési tartalék terhére a saját tőke más elemeit nem lehet kiegészíteni, annak terhére kötelezettség nem teljesíthető.
(2)240
(2a)241 Ha a jóváhagyott osztalék, részesedés, kamatozó részvények kamata kötelezettségként kimutatott összegének teljesítése nem pénzeszközzel történik, akkor a juttatás teljesítéseként átadott eszközt az értékesítés szabályai szerint kell elszámolni.
(3)242 Az előző üzleti évi adózott eredménnyel kiegészített szabad eredménytartalék akkor fizethető ki osztalékként, részesedésként, a kamatozó részvény tulajdonosának kamatként, ha a lekötött tartalékkal, továbbá a pozitív értékelési tartalékkal csökkentett saját tőke összege az osztalék, a részesedés, a kamatozó részvény kamatának figyelembevétele (kifizetése) után sem csökken a jegyzett tőke összege alá.
(3a)243 A (3) bekezdés szerinti szabad eredménytartalék és saját tőke összegének meghatározásánál növelő tételként figyelembe lehet venni az előző üzleti évi beszámolóban még nem szereplő, de a tárgyévben a mérlegkészítés időpontjáig elszámolt, a 84. § (1) bekezdés szerinti kapott (járó) osztalék, részesedés összegét.
(4)244 Osztalékelőlegként – a más jogszabályban előírt egyéb feltételek mellett – csak akkor fizethető ki a 21. § szerinti közbenső mérlegben (illetve egyéb, az alapul szolgáló beszámoló mérlegében) kimutatott adózott eredménnyel kiegészített eredménytartalék, ha a lekötött tartalékkal, továbbá a pozitív értékelési tartalékkal csökkentett – a közbenső mérlegben (illetve egyéb, az alapul szolgáló beszámoló mérlegében) kimutatott – saját tőke összege az osztalékelőleg megállapított összegének figyelembevételével sem csökken a jegyzett tőke összege alá.
(5)245 A saját részvény, a saját üzletrész, továbbá a visszaváltható részvény visszavásárlásának (megszerzésének) – a más jogszabályban előírtakon túlmenően – az is feltétele, hogy azok visszavásárlására (megszerzésére)
a) a legutolsó beszámolóval lezárt üzleti év mérlegében kimutatott adózott eredménnyel kiegészített szabad eredménytartalék osztalékként, részesedésként, kamatozó részvény kamataként figyelembe nem vett összege, vagy
b) a 21. § szerinti közbenső mérlegben (illetve egyéb, az alapul szolgáló beszámoló mérlegében) kimutatott – osztalékelőlegként figyelembe nem vett – adózott eredménnyel kiegészített szabad eredménytartalék összege
fedezetet nyújtson úgy, hogy a lekötött tartalékkal, a pozitív értékelési tartalékkal, továbbá a visszavásárlás (a megszerzés) értékével csökkentett saját tőke összege nem csökken a jegyzett tőke összege alá.
40. § (1)246 A jegyzett tőkének a jegyzett tőkén felüli saját tőke terhére történő emelésére akkor és oly mértékben kerülhet sor, ha
a) a legutolsó beszámolóval lezárt üzleti év mérlegében, vagy
b) a 21. § szerinti közbenső mérlegben (illetve egyéb, az alapul szolgáló beszámoló mérlegében)
kimutatott tőketartalék, valamint az – osztalékként, részesedésként, kamatozó részvény kamataként, illetve osztalékelőlegként figyelembe nem vett – adózott eredménnyel kiegészített szabad eredménytartalék arra fedezetet nyújt és a tőkeemelést követően a jegyzett tőke összege nem haladja meg a lekötött tartalékkal, továbbá a pozitív értékelési tartalékkal csökkentett saját tőke összegét.
(2)247 A jegyzett tőkén felüli saját tőke terhére történik a jegyzett tőke emelése – az (1) bekezdésben rögzített feltételek mellett – akkor is, ha ingyenes vagy kedvezményes dolgozói részvényt, illetve dolgozói üzletrészt bocsátanak ki.
(3)248 Ha a legutolsó beszámolóval lezárt üzleti év mérlege, illetve a – 21. § szerinti – közbenső mérleg a külön jogszabályban meghatározott időtartamon belül több kifizetés, ügylet alátámasztására is szolgál, a feltételek vizsgálata során azokat együttesen (egybe számítva) kell figyelembe venni.
(4)249 Átváltoztatható és átváltozó kötvény részvénnyé történő átalakítása során a jegyzett tőke (alaptőke) emelését a kötvénykibocsátás miatti kötelezettség terhére kell végrehajtani az alapító okirat, az alapszabály előírásainak (módosításának) megfelelően, a cégjegyzékbe történt bejegyzés időpontjával.
40/A. §250 (1)251 Kezelt vagyonnál a saját tőke az induló tőkéből, a tartalékból, a lekötött tartalékból, az értékelési tartalékból és a tárgyév adózott eredményéből tevődik össze.
(2) Az induló tőke a bizalmi vagyonkezelés során a vagyonrendelő által a bizalmi vagyonkezelő rendelkezésére bocsátott eszközök 50. § (9) bekezdése szerinti értéke, csökkentve azt a bizalmi vagyonkezelés során kiadott vagyon összegével.
(3) A tartalék növekedéseként kell kimutatni:
a)252 a kezelt vagyon előző üzleti évi adózott eredményét (nyereségét), ide értve az ellenőrzés előző üzleti év(ek) adózott eredményét növelő módosítását (nyereségét) is;
b) a tartalékba a lekötött tartalékból visszavezetett összeget a lekötés feloldása alapján.
(4) A tartalék csökkenéseként kell kimutatni:
a)253 a kezelt vagyon előző üzleti évi adózott eredményét (veszteségét), ide értve az ellenőrzés előző üzleti év(ek) adózott eredményét csökkentő módosítását (veszteségét) is;
b) a tartalék lekötött tartalékba átvezetett összegét;
c)254 a bizalmi vagyonkezelés során a hozamkifizetésre igénybe vett összeget.
(5) A tartalékból kell lekötni, és a lekötött tartalékba átvezetni a 38. § (3) bekezdés c), d), g) pontja szerinti összegeket. A lekötött tartalék feloldását a tartalékkal szemben kell elszámolni.
(6) Értékelési tartalékként a 39. § (1) bekezdése szerinti összegeket lehet kimutatni.
(6a)255
(7)256 Bizalmi vagyonkezelés során az előző üzleti évi adózott eredménnyel kiegészített tartalékból akkor teljesíthető hozamkifizetés, ha a lekötött tartalékkal, továbbá a pozitív értékelési tartalékkal csökkentett saját tőke összege a hozamkifizetés után sem csökken az induló tőke összege alá.
(8)257 Bizalmi vagyonkezelés során vagyonkiadásra csak az induló tőke (negatív tartalék, illetve tárgyévi veszteség esetén a tartalékkal, illetve a tárgyévi veszteséggel csökkentett induló tőke) összegéig kerülhet sor. Évközi vagyonkiadásnál a kiadható vagyon megállapításánál a közbenső mérlegben kimutatott negatív adózott eredményt is figyelembe kell venni.
41. § (1)258 Az adózás előtti eredmény terhére céltartalékot kell képezni – a szükséges mértékben – azokra a múltbeli, illetve a folyamatban lévő ügyletekből, szerződésekből származó, harmadik felekkel szembeni fizetési kötelezettségekre [ideértve különösen a jogszabályban meghatározott garanciális kötelezettséget, a függő kötelezettséget, a biztos (jövőbeni) kötelezettséget, a korhatár előtti ellátás, a végkielégítés miatti fizetési kötelezettséget, a környezetvédelmi kötelezettséget, valamint a megkötött szerződésből vagy annak elszámolási egységéből várható veszteséget], amelyek a mérlegfordulónapon valószínű vagy bizonyos, hogy fennállnak, de összegük vagy esedékességük időpontja még bizonytalan, és azokra a vállalkozó a szükséges fedezetet más módon nem biztosította.
(2)259 Az adózás előtti eredmény terhére – a valós eredmény megállapítása érdekében a szükséges mértékben – céltartalék képezhető az olyan várható, jelentős és időszakonként ismétlődő jövőbeni költségekre (különösen a fenntartási, az átszervezési költségekre, a környezetvédelemmel kapcsolatos költségekre), amelyekről a mérlegfordulónapon feltételezhető vagy bizonyos, hogy a jövőben felmerülnek, de összegük vagy felmerülésük időpontja még bizonytalan és nem sorolhatók a passzív időbeli elhatárolások közé.
(3) A (2) bekezdés szerinti céltartalék a szokásos üzleti tevékenység rendszeresen és folyamatosan felmerülő költségeire nem képezhető.
(4)260 Ha a vállalkozó a devizaszámlán meglévő devizakészlettel nem fedezett, külföldi pénzértékre szóló – beruházáshoz (beruházással megvalósuló tárgyi eszközhöz), vagyoni értékű joghoz, továbbá a forgóeszközhöz kapcsolódó – hiteltartozások, továbbá devizakötvény kibocsátásából származó – beruházáshoz (beruházással megvalósuló tárgyi eszközhöz), vagyoni értékű joghoz kapcsolódó – tartozások nem realizált árfolyamveszteségét a 33. § (2) bekezdése szerint halasztott ráfordításként mutatta ki, az üzleti év végén az így elhatárolt halmozott összegnek a beruházás, vagyoni értékű jog aktiválásától, egyéb esetben a hitel folyósításától eltelt időtartam és a hitel figyelembe vehető futamideje arányában számított hányadának megfelelő összegű céltartalékot kell kimutatnia. Amennyiben az előző üzleti év végéig ilyen címen képzett céltartalék ennél kevesebb, illetve több, a különbözettel a tárgyévben kell a céltartalékot növelni az egyéb ráfordításokkal szemben, illetve csökkenteni az egyéb bevételekkel szemben. A számításnál figyelembe vett futamidő nem lehet hosszabb, mint a hitel futamideje, illetve – tárgyi eszköz, vagyoni értékű jog finanszírozása esetén – mint a hitellel finanszírozott tárgyi eszköz, vagyoni értékű jog várható – amortizációnál figyelembe vett – élettartama, ha a hitel futamideje hosszabb.
(5)261 Ha a halasztott ráfordításként kimutatott árfolyamveszteséget a 33. § (3) bekezdése szerint meg kell szüntetni, akkor a (4) bekezdés szerint képzett céltartalék is megszüntetendő.
(6)262 Az 5–6. § szerint kormányrendelettel szabályozott gazdálkodói körben a kormányrendelet – a sajátosságok figyelembevételével – az (1)–(3) bekezdésben foglaltaktól eltérően is szabályozhatja a céltartalék képzését és annak felhasználását, illetve további céltartalék, egyéb tartalék képzését írhatja elő.
(7)263 Külön törvény, illetve kormányrendelet további egyéb céltartalék-képzési kötelezettséget, illetve lehetőséget is előírhat. Ez esetben a céltartalék képzésének és felhasználásának elszámolása során a külön törvényben, illetve kormányrendeletben meghatározottak szerint kell eljárni.
(8)264 A képzett céltartalék, illetve annak felhasználása összegét a kiegészítő mellékletben jogcímek szerinti részletezésben be kell mutatni. Ha az egyes jogcímek szerint képzett céltartalék összege az előző évi összegtől lényegesen eltér, akkor azt a kiegészítő mellékletben indokolni kell.
(9)265 Az (1), illetve (2) bekezdés szerinti céltartalék képzése során a mérlegfordulónapon fennálló kötelezettségeket, illetve várható költségeket akkor is figyelembe kell, illetve lehet venni, ha azok csak a mérlegfordulónap és a mérlegkészítés időpontja között válnak ismertté.
42. § (1)266 Kötelezettségek azok a szállítási, vállalkozási, szolgáltatási és egyéb szerződésekből eredő, pénzértékben kifejezett elismert tartozások, amelyek a szállító, a vállalkozó, a szolgáltató, a hitelező, a kölcsönt nyújtó által már teljesített, a vállalkozó által elfogadott, elismert szállításhoz, szolgáltatáshoz, pénznyújtáshoz, valamint az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközök – törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján történő – kezelésbevételéhez kapcsolódnak. A kötelezettségek lehetnek hátrasoroltak, hosszú és rövid lejáratúak.
(2) Hosszú lejáratú kötelezettség – a hitelezővel kötött szerződés szerint – az egy üzleti évnél hosszabb lejáratra kapott kölcsön (ideértve a kötvénykibocsátást is) és hitel, a mérleg fordulónapját követő egy üzleti éven belül esedékes törlesztések levonásával, továbbá az egyéb hosszú lejáratú kötelezettség.
(3) Rövid lejáratú kötelezettség az egy üzleti évet meg nem haladó lejáratra kapott kölcsön, hitel, ideértve a hosszú lejáratú kötelezettségekből a mérleg fordulónapját követő egy üzleti éven belül esedékes törlesztéseket is (ez utóbbiak összegét a kiegészítő mellékletben részletezni kell). A rövid lejáratú kötelezettségek közé tartozik általában a vevőtől kapott előleg, az áruszállításból és szolgáltatás teljesítésből származó kötelezettség, a váltótartozás, a fizetendő osztalék, részesedés, kamatozó részvény utáni kamat, valamint az egyéb rövid lejáratú kötelezettség.
(4) Hátrasorolt kötelezettségként kell kimutatni minden olyan kapott kölcsönt, amelyet ténylegesen a vállalkozó rendelkezésére bocsátottak, és a vonatkozó szerződés tartalmazza a kölcsönt nyújtó fél egyetértését arra vonatkozóan, hogy az általa nyújtott kölcsön bevonható a vállalkozó adóssága rendezésébe, valamint a kölcsönt nyújtó követelése a törlesztések sorrendjében a tulajdonosok előtti legutolsó helyen áll, azt a vállalkozó felszámolása vagy csődje esetén csak a többi hitelező kielégítése után kell kiegyenlíteni, a kölcsön visszafizetési határideje vagy meghatározatlan, vagy a jövőbeni eseményektől függ, de eredeti futamideje öt évet meghaladó lejáratú, a kölcsön törlesztése az eredeti lejárat vagy a szerződésben kikötött felmondási idő előtt nem lehetséges.
(5)267 Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségként kell kimutatni a lízingbe vevőnél a pénzügyi lízingbe vett, beruházásként elszámolt eszköz lízingbe adó (helyette az eladó) által számlázott ellenértékének megfelelő kötelezettséget (a mérleg fordulónapját követő egy üzleti éven belül esedékes törlesztések levonásával), valamint az állami vagy önkormányzati vagyon részét képező eszközök – törvényi rendelkezés, illetve felhatalmazás alapján történő – kezelésbe vételéhez kapcsolódó kötelezettséget.
(6)268 A hosszú lejáratra kapott kölcsönöktől elkülönítetten kell kimutatni a részvénnyé átváltoztatható és átváltozó kötvények miatti, továbbá a vállalkozó által kibocsátott egyéb kötvények miatti kötelezettségeket, ha azok nem tartoznak a (7)–(8) bekezdésben foglaltak közé.
(7)269 Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegtétel azokat az (1) bekezdés szerinti kötelezettségeket tartalmazza, amelyeknél – a 3. § (2) bekezdése 7. pontja szerinti hitelezővel kötött szerződés szerint –a pénzértékben kifejezett fizetési kötelezettségek lejárata az egy évet meghaladja, ideértve az átváltoztatható és átváltozó kötvények miatti, továbbá az egyéb kötvénykibocsátásból származó kötelezettségeket is, ha azok pénzügyi rendezése a tárgyévet követő évben még nem esedékes.
(7a)270 Tartós kötelezettségek jelentős tulajdoni részesedési viszonyban lévő vállalkozásokkal szemben mérlegtétel azokat az (1) bekezdés szerinti kötelezettségeket tartalmazza, amelyeknél – a 3. § (2) bekezdés 9. pontjában meghatározott mértékű részesedéssel rendelkező hitelezővel kötött szerződés szerint – a pénzértékben kifejezett fizetési kötelezettségek lejárata az egy évet meghaladja, ideértve az átváltoztatható és átváltozó kötvények miatti, továbbá az egyéb kötvénykibocsátásból származó kötelezettségeket is, ha azok pénzügyi rendezése a tárgyévet követő évben még nem esedékes.
(8)271 Tartós kötelezettségek egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozással szemben mérlegtétel tartalmaz minden olyan egyéb részesedési viszonyban lévő hitelezővel szembeni, egy évnél hosszabb lejáratú kötelezettséget, amely nem tartozik a (7) és (7a) bekezdés hatálya alá, ha pénzügyi rendezése a tárgyévet követő évben még nem esedékes.
43. § (1)272 Egyéb rövid lejáratú kötelezettségként kell kimutatni különösen a munkavállalókkal, a költségvetéssel, az önkormányzatokkal kapcsolatos elszámolásokat, a jogerős határozattal előírt kötelezettségeket, valamint a 81. § (5) bekezdése szerinti utólag adott engedmény miatti kötelezettség összegét is.
(2)273 A rövid lejáratú kötelezettségek között kell kimutatni valódi penziós és óvadéki repóügylet esetén a határidős visszavásárlási kötelezettség mellett eladott eszköz befolyt eladási árát, illetve a határidős viszonteladási kötelezettség mellett vásárolt eszköz befolyt viszonteladási árát, az értékpapír kölcsönügylet során kölcsönbevett értékpapír kölcsönszerződés szerinti értékében fennálló kötelezettséget, továbbá a származékos ügyletek esetén a kapott letétek, árkülönbözetek összegét, amíg az ügylet le nem zárul.
(3)274 A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe az egyéb rövid lejáratú követelések, illetve az egyéb rövid lejáratú kötelezettségek között köteles kimutatni a külföldi székhelyű vállalkozással vagy annak más fióktelepével szembeni követeléseit, illetve kötelezettségeit, ideértve azokat a tételeket is, amikor a fióktelep vevői, megrendelői az ellenértéket közvetlenül a külföldi székhelyű vállalkozásnak, vagy más fióktelepének fizetik meg, illetve a fióktelep olyan kötelezettségét, amelyet a külföldi székhelyű vállalkozás, vagy annak más fióktelepe közvetlenül egyenlít ki. A pénzügyileg nem rendezendő követeléseket és kötelezettségeket év végén egymással szemben össze kell vezetni és a forintban mutatkozó különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni.
(4)275 A kötelezettségek között kell a mérlegben önálló tételként kimutatni származékos ügyletek negatív értékelési különbözete címén a pénzügyi instrumentumok 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelése esetén a le nem zárt kereskedési, illetve fedezeti célú származékos ügyletek negatív valós értékét (jövőben várható – veszteségjellegű – eredményét).
44. § (1) Passzív időbeli elhatárolásként kell elkülönítetten kimutatni
a) a mérleg fordulónapja előtt befolyt, elszámolt bevételt, amely a mérleg fordulónapja utáni időszak árbevételét, bevételét képezi,
b) a mérleg fordulónapja előtti időszakot terhelő költséget, ráfordítást, amely csak a mérleg fordulónapja utáni időszakban merül fel, kerül számlázásra,
c)276 mérleg fordulónapja és elkészítésének időpontja között a vállalkozóval szemben érvényesített, benyújtott, ismertté vált, a mérleggel lezárt üzleti évhez kapcsolódó kártérítési igényt, kártérítést, bírósági költséget,
d) a mérleggel lezárt üzleti évhez kapcsolódó, a jóváhagyásra jogosult testület által megállapított, kötelezettségként ki nem mutatott prémiumot, jutalmat, azok járulékát.
(2) Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből az üzleti évben költséggel, ráfordítással nem ellentételezett összeget. Az elhatárolást a költségek, ráfordítások tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben, megállapodásban foglaltak teljesülésekor kell megszüntetni.
(3)277 Passzív időbeli elhatárolásként lehet a mérlegben kimutatni – a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése szerint – a befektetett pénzügyi eszközök közé sorolt, névérték felett beszerzett – hitelviszonyt megtestesítő, a valós értéken történő értékelés alá nem vont – kamatozó értékpapír névértéke és beszerzési értéke közötti – veszteségjellegű – különbözetből a beszerzéstől az üzleti év mérlegfordulónapjáig terjedő időszakra időarányosan jutó – elszámolt értékvesztéssel csökkentett – (a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben elszámolt) összeget. Az elhatárolást ezen értékpapír értékesítésekor, beváltásakor, továbbá a könyvekből – egyéb jogcímen – történő kivezetése esetén, valamint akkor kell megszüntetni, ha az 54. § (4)–(7) bekezdése szerint olyan összegű értékvesztést kell elszámolni, amelynek hatására az értékpapír könyv szerinti értéke a névérték alá csökken.
(4)278 A (3) bekezdés és a 32. § (3) bekezdése szerinti választási lehetőség tekintetében a vállalkozónak azonosan kell eljárnia.
(5)279 Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni:
a) a származékos ügyletek esetén az ügylet kiírásából eredő bevételek összegét az ügylet zárásáig;
b) a fedezeti vagy nem fedezeti célú kamat swap ügyletek esetén az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra eső, fizetendő kamatkülönbözetet az adott kamatperiódussal kapcsolatos elszámolásig;
c) a származékos ügyletek fordulónapi valós értéke vagy belső értéke alapján az a)–b) és e) pont, valamint a 32. § (5) bekezdés a)–b) és e) pontja szerint kimutatott elhatárolások együttes összegének figyelembevételével fennálló veszteségjellegű összeget, azon cash-flow fedezeti ügyletek hatékony része kivételével, amelyekre a fedezeti elszámolást alkalmazzák vagy amelyekre a fedezeti elszámolást meg kellett szüntetni, mert a fedezeti ügylet már nem felel meg a fedezeti elszámolás 3. § (8) bekezdés 10. vagy 10/b. pontjában foglalt feltételeinek, de amelyek esetében a fedezett ügylet várhatóan bekövetkezik. Az elhatárolt összeget jellegétől függően a fizetendő (fizetett) kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal, vagy a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben kell elszámolni. Az így kimutatott passzív időbeli elhatárolást jellegétől függően a fizetendő (fizetett) kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal, vagy a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben kell megszüntetni, amennyiben az előző fordulónaphoz képest a veszteségjellegű összeg csökkent, vagy ha egy adott fordulónapon az ügylettel kapcsolatban a 32. § (5) bekezdés c) pontja szerinti elhatárolás kimutatásának van helye, illetve – a d) pontban foglaltak kivételével –, ha az ügyletet lezárják;
d) cash-flow fedezeti ügylet esetén, ha a fedezeti ügylet előbb lezárul, mint a fedezett ügylet, a fedezeti ügylet realizált nyereségéből a hatékony részt a fedezett ügylet bekövetkezéséig. Az így kimutatott passzív időbeli elhatárolást a 47. § (11) bekezdésének figyelembevételével kell megszüntetni;
e) előrejelzett ügylet vagy biztos elkötelezettség cash-flow fedezeti ügylete esetén, ha a fedezeti ügylet lejárata a pénzügyi teljesítéshez igazodik, és ezért a fedezeti ügylet lejárata későbbi, mint a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontja, a fedezeti ügyletnek a fedezett ügylet bekövetkezésének időpontjában fennálló, nem realizált veszteségéből a hatékony részt az ügylet zárásáig, jellegétől függően a fizetendő (fizetett) kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal vagy a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben.
(6)280 Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a kötelezettséggel szemben a 47. § (11) bekezdés alkalmazása esetén a kötelezettség visszafizetendő összege és bekerülési értéke közötti különbözetet, ha a visszafizetendő összeg a kisebb. Az így kimutatott passzív időbeli elhatárolást a kötelezettség kivezetésekor, a kivezetett könyv szerinti értékkel arányos összegben kell megszüntetni a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben.
(7)281 Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a szerződés elszámolási egységével kapcsolatban az előző üzleti év(ek)ben és a tárgyévben együttesen – a 72. § (2)–(4a) bekezdés és a 73. § alapján – elszámolt nettó árbevételnek azt a részét, amely meghaladja a szerződés elszámolási egysége – általános forgalmi adót nem tartalmazó – teljes szerződéses ellenértékének mérlegfordulónapi teljesítési fok arányában számított összegét.
(8)282 Amennyiben a 3. § (4) bekezdés 11. pontja szerinti szerződés(ek) tárgya terméknek azonos munkafolyamattal, nagy tömegben, sorozatosan történő gyártására irányul, a vállalkozó dönthet úgy, hogy nem alkalmazza a (7) bekezdés előírását. Ebben az esetben a szerződés elszámolási egységéhez kapcsolódó egyéb előírásokat sem alkalmazza.
45. § (1)283 A passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként kell kimutatni az egyéb bevételként vagy a pénzügyi műveletek bevételeként elszámolt
a)284 fejlesztési célra – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett támogatás véglegesen átvett pénzeszköz összegét,
b) elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettség összegét, amennyiben az a kötelezettség terhére beszerzett eszközökhöz kapcsolódik (legfeljebb a kapcsolódó eszközök nyilvántartás szerinti értékében),
c)285 térítés nélkül (visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszközök, továbbá az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközök piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét.
(2)286 A támogatásonként, a véglegesen átvett pénzeszközönként, a térítés nélkül átvett eszközönként kimutatott halasztott bevételt a fejlesztés során megvalósított eszköz, az elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettséghez kapcsolódó eszköz, illetve a térítés nélkül átvett eszköz (ideértve az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközöket is) 47–51. § szerint meghatározott bekerülési értékének, illetve bekerülési értéke arányos részének költségkénti, illetve ráfordításkénti elszámolásakor kell megszüntetni. Meg kell szüntetni a fejlesztési támogatás miatt kimutatott halasztott bevételt a visszafizetendő támogatás ráfordításkénti elszámolásakor is.
(2a)287 Amennyiben az eszköz bekerülési értéke a használatba vételt követően megnő a használatbavételkori bekerülési értékhez képest, akkor a halasztott bevétel (2) bekezdés szerinti megszüntetésekor a bekerülési érték növekményét figyelmen kívül kell hagyni. Amennyiben e mellett az eszköz hasznos élettartama is növekszik, akkor a halasztott bevétel (2) bekezdés szerinti megszüntetésekor a hasznos élettartam növekedését is figyelmen kívül kell hagyni.
(3)288 Halasztott bevételként kell kimutatni a 3. § (5) bekezdésének 2. pontja szerint különbözetként meghatározott negatív üzleti vagy cégértéket.
(4)289 A negatív üzleti vagy cégértékként kimutatott halasztott bevételt legalább 5 év, de legfeljebb 10 év alatt lehet az egyéb bevételekkel szemben megszüntetni. Amennyiben a vállalkozó a negatív üzleti vagy cégértéket 5 évnél hosszabb idő alatt írja le, azt a kiegészítő mellékletben indokolnia kell. A negatív üzleti vagy cégértékként kimutatott halasztott bevételt az egyéb bevételekkel szemben meg kell szüntetni az alapul szolgáló részesedés bármilyen jogcímen történő könyvekből való kivezetése esetén, illetve átalakuláskor, egyesüléskor, szétváláskor abban az esetben, ha a negatív üzleti vagy cégérték keletkezésére ható körülményekben, feltételekben olyan változások következnek be, amelyek a negatív üzleti vagy cégérték további kimutatását nem indokolják.
(5)290 A passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként kell kimutatni a vállalkozó valamely befektetett eszköze tartós használati, üzemeltetési, kezelési jogának átengedéséért kapott bevételt. A halasztott bevételt az alapul szolgáló szerződésben, megállapodásban meghatározott időtartam alatt, határozatlan idejű szerződés esetén öt év vagy ennél hosszabb idő alatt lehet megszüntetni. Amennyiben a vállalkozó öt évnél hosszabb idő alatt szünteti meg a halasztott bevételt, azt a kiegészítő mellékletben indokolni kell.
(6)291 Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni a kölcsönbeadott értékpapír – felhalmozott kamattal csökkentett – kölcsönszerződés szerinti értékének a könyv szerinti értékét meghaladó összegét (nyereségét). Az időbeli elhatárolást akkor kell megszüntetni, amikor a kölcsönbevevő által visszaszolgáltatott értékpapír eladásra, beváltásra, illetve egyéb ügylet keretében az állományból véglegesen kivezetésre kerül, vagy a kölcsönbevevő megtéríti annak piaci értékét, mert az értékpapír nem kerül visszaszolgáltatásra.
A mérlegtételek értékelésének általános szabályai
46. § (1) Az értékelésnél a vállalkozás folytatásának elvéből kell kiindulni, ha ennek az elvnek az érvényesülését eltérő rendelkezés nem akadályozza, illetve a vállalkozási tevékenység folytatásának ellentmondó tényező, körülmény nem áll fenn.
(2) Az előző üzleti év mérlegkészítésénél alkalmazott értékelési elvek csak akkor változtathatók meg, ha a változtatást előidéző tényezők tartósan – legalább egy éven túl – jelentkeznek, és emiatt a változás állandónak, tartósnak minősül. Ez esetben a változtatást előidéző tényezőket és számszerűsített hatásukat a kiegészítő mellékletben részletezni kell.
(3)292 Az eszközöket és a kötelezettségeket leltározással (mennyiségi felvétellel, egyeztetéssel) ellenőrizni és – a törvényben szabályozott esetek kivételével – egyedenként értékelni kell. A különböző időpontokban beszerzett, előállított, általában csoportosan nyilvántartott, azonos paraméterekkel rendelkező eszközöknél az átlagos beszerzési (előállítási) áron, továbbá a FIFO módszerrel történő értékelés is alkalmazható.
(4)293 A mérlegben kimutatott eredmény meghatározásakor, a mérlegtételek értékelése során figyelembe kell venni – az 52–56. §-ban foglaltak alapján – minden olyan értékcsökkenést, értékvesztést, amely a mérleg fordulónapján meglévő eszközöket érinti, és amely a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Az 53–56. §-ok alkalmazásában tartósnak minősül a könyv szerinti érték és a piaci érték különbözete, ha az múltbeli tények vagy jövőbeni várakozások alapján legalább egy évig fennáll. A különbözet tartósnak minősül – fennállásának időtartamától függetlenül – akkor is, ha az az értékeléskor a rendelkezésre álló információk alapján véglegesnek tekinthető.
Az eszközök bekerülési (beszerzési és előállítási) értéke
47. § (1)294 Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értéke az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig, a raktárba történő beszállításig felmerült, az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható tételek együttes összege. A bekerülési (beszerzési) érték az engedményekkel csökkentett, felárakkal növelt vételárat, továbbá az eszköz beszerzésével, üzembe helyezésével, raktárba történt beszállításával kapcsolatban felmerült szállítási és rakodási, alapozási, szerelési, üzembe helyezési, közvetítői tevékenység ellenértékét, díjait (ezen tevékenységeknek saját vállalkozásban történt végzése esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét), a bizományi díjat, a beszerzéshez kapcsolódó adókat és adójellegű tételeket, a vámterheket foglalja magában.
(2) A bekerülési (beszerzési) érték részét képezi – az (1) bekezdésben felsoroltakon túlmenően – az eszköz beszerzéséhez szorosan kapcsolódó
a) illeték [vagyonszerzés (ajándék, öröklés, adásvétel, csere után járó) illetéke],
b) az előzetesen felszámított, de le nem vonható általános forgalmi adó,
c) a jogszabályon alapuló hatósági igazgatási, szolgáltatási díj,
d) az egyéb hatósági igazgatási, szolgáltatási eljárási díj (környezetvédelmi termékdíj, szakértői díj),
e)295 a vásárolt vételi opció díja [a 47. § (12) bekezdésében, valamint a 61. § (2) bekezdésében foglaltak kivételével].
(3)296 A bekerülési (beszerzési) értéknek nem része a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adó, továbbá az általános forgalmi adóról szóló törvény szerint megosztott előzetesen felszámított általános forgalmi adó le nem vonható hányada. A beruházáshoz kapcsolódó, véglegesen kapott támogatás összege nem csökkenti az eszköz bekerülési (beszerzési) értékét.
(4) Az (1) bekezdés szerinti bekerülési (beszerzési) érték részét képezi
a) az eszköz beszerzéséhez, előállításához közvetlenül kapcsolódóan igénybe vett hitel, kölcsön
aa) felvétele előtt fizetett – a hitel, a kölcsön feltételként előírt – bankgarancia díja,
ab) szerződésben meghatározott, a hitel igénybevétele miatt fizetett kezelési díj, folyósítási jutalék, a hitel igénybevételéig felszámított rendelkezésre tartási jutalék,
ac) szerződés közjegyzői hitelesítésének díja,
ad) felvétele után az eszköz üzembe helyezéséig, raktárba történő beszállításáig terjedő időszakra elszámolt (időszakot terhelő) kamat;
b) a beruházáshoz közvetlenül kapcsolódó – az eszköz üzembe helyezéséig terjedő időszakra elszámolt (időszakot terhelő) – biztosítási díj; továbbá
c)297 a beruházáshoz, a vagyoni értékű joghoz közvetlenül kapcsolódó – devizaszámlán meglévő devizakészlettel nem fedezett – devizakötelezettségnek az eszköz üzembe helyezéséig terjedő időszakra elszámolt árfolyamkülönbözete, függetlenül attól, hogy az árfolyamnyereség vagy árfolyamveszteség; valamint
d) a beruházás tervezés, a beruházás előkészítés, a beruházás lebonyolítás, az új technológia elsajátítás (a betanítás) díjai, közvetlen költségei;
e)298 földgáz, villamos energia, ivóvíz beszerzése esetén a földgáz egyetemes szolgáltató, a földgázkereskedő, a villamosenergia egyetemes szolgáltató, a villamosenergia-kereskedő, az ivóvíz-szolgáltató által a földgáz, a villamos energia, az ivóvíz végfelhasználónak (fogyasztónak) történő értékesítésről kiállított számlában szereplő, külön jogszabály szerint kötelezően felszámított díjak, tételek.
(5) Építési telek (földterület) és rajta lévő épület, építmény egyidejű beszerzése esetén, amennyiben az épületet, az építményt rendeltetésszerűen nem veszik használatba (az épület, építmény rendeltetésszerűen nem hasznosítható), akkor az épület, építmény beszerzési, bontási költségeit, továbbá a vásárolt teleknek építkezésre alkalmassá tétele érdekében végzett munkák költségeit, ráfordításait a telek (a földterület) értékét növelő beszerzési költségként kell elszámolni a telek (a földterület) bontás utáni (az üres telek) piaci értékének megfelelő összegig, az ezt meghaladó költségeket, ráfordításokat a megvalósuló beruházás (az épület, azépítmény) bekerülési (beszerzési) értékeként kell figyelembe venni.
(6) Egy adott beruházás miatt lebontott és újraépített épület, építmény bontásának költségeit az adott beruházás bekerülési (beszerzési) értékébe be kell számítani. Az újraépítés költsége az újraépített eszköz bekerülési (beszerzési) értékének minősül.
(7) A tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges – és a tárgyi eszköz beszerzésével egy időben vagy annak üzembe helyezéséig beszerzett – tartozékok, tartalékalkatrészek beszerzési értéke – függetlenül attól, hogy az a tárgyi eszköz számlázott értékében vagy külön számlában jelenik meg – a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értéke részének tekintendő.
(8)299 A bekerülési (beszerzési) értéket csökkenti a próbaüzemeltetés során előállított, raktárra vett, értékesített termék, teljesített szolgáltatás előállítási költsége, ennek hiányában az állománybavételkori piaci értéke, illetve a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett eladási ára, várható eladási ára, legfeljebb a próbaüzemeltetés – bekerülési (beszerzési) értékként figyelembe vett – költségéig, valamint a bekerülési (beszerzési) értékben elszámolt kamat összegét csökkenti a beruházásra adott előleg után, annak elszámolásáig, a beruházásra elkülönített pénzeszköz után, annak felhasználásáig kapott kamat összege.
(9)300 A bekerülési (beszerzési) érték részét képező – az (1)–(2) és a (4)–(8) bekezdésben felsorolt – tételeket a felmerüléskor, a gazdasági esemény megtörténtekor (legkésőbb az üzembe helyezéskor) kell számításba venni a számlázott, a kivetett összegben. Amennyiben a felmerülésig, a gazdasági esemény megtörténtéig (üzembe helyezésig, készletre vételig) a számla, a megfelelő bizonylat nem érkezett meg, a fizetendő összeget az illetékes hatóság nem állapította meg, akkor az adott eszköz értékét a rendelkezésre álló dokumentumok (szerződés, piaci információ, jogszabályi előírás) alapján kell meghatározni. Az így meghatározott érték és a ténylegesen számlázott vagy később módosított fizetendő (kivetett) összeg közötti különbözettel a beszerzési értéket a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában akkor kell módosítani, ha a különbözet összege az adott eszköz értékét jelentősen módosítja. Amennyiben a különbözet összege jelentősen nem módosítja az adott eszköz bekerülési (beszerzési) értékét, annak összegét a végleges bizonylatok kézhezvétele időpontjában egyéb ráfordításként, illetve egyéb bevételként kell elszámolni.
(10)301 Az eszköz bekerülési (beszerzési, előállítási) értékét módosítja az a felek között utólag elszámolt, a szokásos piaci ár és az alkalmazott ellenérték alapján számított különbözet, amellyel a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao. törvény) 18. §-a alapján a beszerzőnek a beszerzésre tekintettel a társasági adó alapját módosítani kellene, amennyiben a különbözetet a könyvviteli elszámolásában a bekerülési érték módosításaként nem szerepeltetné.
(11)302 Ha a cash-flow fedezeti ügylet eszköz vagy kötelezettség jövőbeni bekerülésével vagy keletkezésével járó ügylete(ke)t fedez, akkor a fedezeti ügylet zárásakor realizált eredmény hatékony részét (ideértve a 32. § (5) bekezdés d) pontja, illetve 44. § (5) bekezdés d) pontja szerinti összeget is), valamint a 32. § (5) bekezdés e) pontja, illetve a 44. § (5) bekezdés e) pontja szerinti összeget az eszköz vagy kötelezettség bekerülésekor, azok bekerülési értékét módosító tételként kell elszámolni.
(12)303 A származékos leszállítási ügyletek zárásakor az ügyletet az azonnali adásvétel szabályai szerint kell elszámolni. A származékos leszállítási ügylet keretében beszerzett eszközöket a bekerülés (beszerzés) napján valós értékre kell átértékelni az eszköz besorolásától függetlenül, minden esetben a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben.
48. § (1) A tárgyi eszköznél értéket növelő bekerülési (beszerzési) értékként kell figyelembe venni a meglevő tárgyi eszköz bővítésével, rendeltetésének megváltoztatásával, átalakításával, élettartamának növelésével összefüggő munka, továbbá az elhasználódott tárgyi eszköz eredeti állaga (kapacitása, pontossága) helyreállítását szolgáló felújítási munka ellenértékét (saját vállalkozásban történt megvalósítása esetén az 51. § szerinti közvetlen önköltség aktivált értékét is).
(2) A tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási munka, továbbá az erdőnevelési, az erdőfenntartási, az erdőfelújítási munka ellenértékét, illetve saját vállalkozásban végzett megvalósítása esetén a felmerült és a tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek értékét nem lehet a tárgyi eszköz bekerülési (beszerzési) értékében figyelembe venni.
(3) Az eszköz értékét növelő bekerülési (beszerzési) értékként kell figyelembe venni az eszköz használati értékét növelő munkafolyamatok, illetve megmunkálás ellenértékét jelentő bérmunkadíjat.
(4) Az eszköz értékét növelő bekerülési (beszerzési) értékként kell figyelembe venni ingatlan beszerzése esetén az ingatlan értékébe – szerződés alapján – beszámított, korábban a bérleti jog megvásárlása címén fizetett, bérleti jogként kimutatott (még le nem írt) összeget.
(5)304 Importbeszerzésként kell elszámolni a terméknek (az eszköznek) a külkereskedelmi termékforgalomban külfölditől történő beszerzését (termékimport), továbbá a belföldön, illetve külföldön igénybe vett, külföldiek által nyújtott szolgáltatást (szolgáltatásimport), függetlenül attól, hogy az ellenértéket devizában, valutában, exportáruval, exportszolgáltatással vagy forintban egyenlítik ki. A köz- és magánvámraktárból történő beszerzés a vámjogszabályokban rögzített feltételek szerint minősül importbeszerzésnek.
(6)305 Nem minősül importbeszerzésnek az exportértékesítéshez kapcsolódóan a magyar határállomás és a külföldi rendeltetési hely közötti útszakaszra jutó – egyébként szolgáltatásimportnak tekintendő – devizában, valutában vagy forintban számlázott, fizetett szállítási és rakodási-raktározási díj. Ha a vámjogszabályok eltérően nem rendelkeznek, nem minősül importbeszerzésnek a vámszabad és a tranzitterületen levő vállalkozótól történő közvetlen beszerzés, továbbá a vámszabad és tranzitterületen lévő vállalkozóknak az egymástól történő beszerzése sem.
(7)306 Ha a beszerzés ellenértékének kiegyenlítése számla alapján devizában, valutában történik, akkor a számla szerinti – levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó – devizaösszegnek, valutaösszegnek a beszerzéskor, a szolgáltatás igénybevételekor (teljesítésekor) érvényes, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti árfolyamon átszámított forintértéke a termék, illetve a szolgáltatás értéke.
(8)307 Ha a beszerzés ellenértékének kiegyenlítése valutában történik, akkor – a (7) bekezdéstől eltérően – a termék, illetve a szolgáltatás értéke az ellenértékként fizetett valuta könyv szerinti árfolyamán is meghatározható.
(9)308 Ha a beszerzés devizában meghatározott ellenértékének kiegyenlítése szerződés alapján azonos devizaértékű áruval, szolgáltatással történik, a beszerzés forintértékét a 75. § (6) bekezdése szerint kell meghatározni.
49. § (1)309 Gazdasági társaságnál alapításkor, tőkeemeléskor a jegyzett tőke fedezeteként, továbbá a jegyzési, a kibocsátási érték és a névérték különbözeteként, a jegyzett tőkén felüli tőke fedezeteként nem pénzbeli (vagyoni) hozzájárulásként, a pótbefizetésként átvett (kapott) eszköz, létesítő okiratban, annak módosításában, illetve a közgyűlési, az alapítói, a taggyűlési határozatban meghatározott értéke bekerülési (beszerzési) értéknek minősül. Átalakulás, egyesülés, szétválás esetén a létesítő okiratban meghatározott értéknek az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejövő gazdasági társaság végleges vagyonmérlegében szereplő értéket kell tekinteni.
(2)310 Üzleti vagy cégérték bekerülési (beszerzési) értéke a 3. § (5) bekezdésének 1. pontja szerint meghatározott különbözet.
(3)311 A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke a vásárláskor a részvényért, üzletrészért, egyéb társasági részesedésért fizetett ellenérték (vételár).
(4) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési (beszerzési) értéke alapításkor, tőkeemeléskor a létesítő okiratban, annak módosításában, illetve a közgyűlési, az alapítói, a taggyűlési határozatban a jegyzett tőke fedezeteként, valamint a jegyzési, a kibocsátási érték és a névérték különbözeteként, a jegyzett tőkén felüli tőke fedezeteként meghatározott vagyoni hozzájárulás együttes értéke a ténylegesen befizetett pénzbetétnek és a rendelkezésre bocsátott nem pénzbeli betétnek megfelelő összegben.
(5) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés névértéke fejében a jegyzett tőke leszállításakor (ideértve a tőkeleszállítással egyidejűleg végrehajtott, a leszállított jegyzett tőkével arányos jegyzett tőkén felüli saját tőke kivonást is) átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke a gazdasági társaság által közölt, illetve számlázott érték, a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén a vagyonfelosztási javaslat szerinti érték.
(6)312 Gazdasági társaság átalakulása, egyesülése, szétválása esetén a megszűnt gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés ellenében kapott részesedés bekerülési (beszerzési) értéke a megszűnt részesedésre jutó – a megszűnt gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti – saját tőke összege (kiválás esetén a kiválással létrejött gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összege).
(7) Gazdasági társaság beolvadása esetén a külső tulajdonosnál a megszűnt gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés ellenében kapott részesedés bekerülési (beszerzési) értéke a megszűnt részesedésre jutó – a megszűnt gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti – saját tőke összege.
(8)313 A 27. § (4a) bekezdés szerinti tulajdoni részesedés esetén – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a (3)–(7) bekezdések megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
50. § (1) Követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.
(2) Csere útján beszerzett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz csereszerződés szerinti értéke, a cserébe adott eszköz eladási ára.
(3) A hitelviszonyt megtestesítő, kamatozó értékpapír bekerülési (beszerzési) értéke nem tartalmazhatja a [vételár részét képező, továbbá a kibocsátási okiratban, a csereszerződésben, a vagyonfelosztási javaslatban meghatározott piaci, forgalmi, beszámítási érték részét képező] (felhalmozott) kamat összegét.
(4)314 A térítés nélkül (a visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszköz, illetve az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, továbbá a többletként fellelt (a nem adminisztrációs hibából származó többlet-) eszköz bekerülési (beszerzési) értéke – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az eszköznek az állományba vétel időpontjában ismert piaci értéke.
(5) A saját kiskereskedelmi egységbe kiszállított, illetve felhasznált saját előállítású termék forgalmi értéke után fizetendő adó, járulék, termékdíj összege is a termék bekerülési (beszerzési) értékének (előállítási költségének) részét képezi.
(6)315 A pénzügyi lízing keretében átadott, a részletfizetéssel, a halasztott fizetéssel értékesített és a szerződés szerinti feltételek teljesülésének meghiúsulása miatt később visszavett, a két időpont között a vevő által használt eszköz visszavételkori beszerzési értékeként az eszköz – a lízingbeadó, illetve az eladó által kiállított helyesbítő számviteli bizonylatban rögzített – piaci értékét, legfeljebb az eredeti eladási árát kell figyelembe venni.
(7) A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepénél a működéséhez, a tartozások kiegyenlítéséhez részére biztosított – tartósan rendelkezésre bocsátott –, a 35. § (6) bekezdése szerint vagyonként kapott nem pénzbeli hozzájárulás szerződés, megállapodás szerinti értéke (legfeljebb a vámérték és az e törvény szerinti egyéb beszerzési érték együttes összege) minősül bekerülési (beszerzési) értéknek.
(8) A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe működése során, a (7) bekezdésben foglaltakon túlmenően, beszerzésként – a 48. § (5) bekezdésében előírtak esetén importbeszerzésként – köteles elszámolni a külföldi székhelyű vállalkozástól, vagy annak más fióktelepétől kapott eszköz számla szerinti értékét. Az így állományba vett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke – ez esetben is – magában foglalja mindazon 47–51. § szerinti tételeket, amelyek az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolhatók.
(9)316 A kezelt vagyonra szóló tartós követelés bekerülési értéke a bizalmi vagyonkezelésbe adott eszközök bizalmi vagyonkezelési szerződés szerinti, együttes értéke.
(10)317 Pótbefizetésként, illetve a pótbefizetés visszafizetéseként kapott eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz pótbefizetésről, illetve a pótbefizetés visszafizetésről hozott közgyűlési, alapítói, taggyűlési határozatban meghatározott értéke.
51. § (1) Az eszköz bekerülési (előállítási) értékének részét képezik azok a költségek, amelyek
a) az eszköz (termék) előállítása, üzembe helyezése, bővítése, rendeltetésének megváltoztatása, átalakítása, eredeti állagának helyreállítása során közvetlenül felmerültek,
b) az előállítással bizonyíthatóan szoros kapcsolatban voltak, továbbá
c) az eszközre (termékre) megfelelő mutatók, jellemzők segítségével elszámolhatók
(együttesen: közvetlen önköltség).
(2) Az elvégzett, a nyújtott, a teljesített szolgáltatás bekerülési (előállítási) értékének részét azok a költségek képezik, amelyek
a) a szolgáltatás végzése, nyújtása, teljesítése során közvetlenül felmerültek,
b) a szolgáltatás végzésével, nyújtásával, teljesítésével szoros kapcsolatban voltak, továbbá
c) a szolgáltatásra megfelelő mutatók, jellemzők segítségével elszámolhatók
(együttesen: közvetlen önköltség).
(3) Az előállítási költségek között kell elszámolni [és így a bekerülési (előállítási) érték részét képezi] az idegen vállalkozó által megvalósított beruházáshoz a beruházó által biztosított (az idegen vállalkozó felé nem számlázott) vásárolt anyag bekerülési (beszerzési) értékét, továbbá a saját előállítású termék, nyújtott szolgáltatás közvetlen önköltségét a vásárolt anyag, a saját előállítású termék tényleges beépítésekor, a szolgáltatásnyújtással egyidejűleg.
(4) Értékesítési költségeket és az előállítással közvetlen kapcsolatba nem hozható igazgatási és egyéb általános költségeket – az eszközértékelés alapjául szolgáló – közvetlen önköltség nem tartalmazhat.
Az eszközök értékcsökkenése
52. § (1)318 Az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékét azokra az évekre kell felosztani, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használni fogják (az értékcsökkenés elszámolása).
(2)319 Az évenként elszámolandó értékcsökkenésnek a bekerülési értékhez (bruttó értékhez) – maradványérték megállapítása esetén a maradványértékkel csökkentett bekerülési értékhez (bruttó értékhez) – vagy a nettó értékhez (a terv szerint elszámolt értékcsökkenéssel csökkentett bruttó értékhez) viszonyított arányát, vagy a bekerülési értéknek a teljesítménnyel arányos összegét, illetve az értékcsökkenés évenkénti abszolút összegét az egyedi eszköz várható használata, ebből adódó élettartama, fizikai elhasználódása és erkölcsi avulása, az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények figyelembevételével kell megtervezni, és azokat a nyilvántartásokon történő rögzítést követően a rendeltetésszerű használatbavételtől, az üzembe helyezéstől kell alkalmazni. Az üzembe helyezés időpontja az eszköz szokásos vállalkozási tevékenység keretében történő rendeltetésszerű hasznosításának a kezdő időpontja. Az üzembe helyezést hitelt érdemlő módon dokumentálni kell.
(3) Az évenként elszámolandó értékcsökkenés összegének évek közötti – (2) bekezdés szerinti – felosztásánál figyelembe lehet venni az adott eszköz használatával elért bevételt terhelő egyéb, az eszköz beszerzésével összefüggő, de bekerülési értéknek nem minősülő ráfordításokat (az üzembe helyezés utáni kamatot, a devizahitelek árfolyamveszteségét), az eszköz folyamatos használatával kapcsolatos karbantartási költségeket az egyedi eszköznek – az adott vállalkozási tevékenységre jellemző körülmények alapján számított – várható hasznos élettartamán belül, amennyiben az összemérés elvének érvényesülése azt indokolja.
(4)320 A befejezett kísérleti fejlesztés, a befejezett alapítás-átszervezés aktivált értékét 5 év vagy ennél rövidebb idő alatt, az üzleti vagy cégértéket legalább 5 év, de legfeljebb 10 év alatt kell leírni, amennyiben ezek hasznos élettartamát nem lehet megbecsülni.
(5)321 Nem számolható el terv szerinti értékcsökkenés a földterület, a telek (a bányaművelésre, veszélyes hulladék tárolására igénybe vett földterület, telek kivételével), az erdő, a képzőművészeti alkotás, a régészeti lelet bekerülési (beszerzési) értéke után, és az üzembe nem helyezett beruházásnál.
(6)322 Nem szabad terv szerinti értékcsökkenést elszámolni az olyan eszköznél, amely értékéből a használat során sem veszít, vagy amelynek értéke – különleges helyzetéből, egyedi mivoltából adódóan – évről évre nő.
(7) Terv szerinti értékcsökkenést a már rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett immateriális javak, tárgyi eszközök után kell elszámolni addig, amíg azokat rendeltetésüknek megfelelően használják.
53. § (1) Terven felüli értékcsökkenést kell az immateriális jószágnál, a tárgyi eszköznél elszámolni akkor, ha
a)323 az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ide értve a beruházást is) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb, mint ezen eszköz piaci értéke;
b)324 az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökken, mert az immateriális jószág, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) a vállalkozási tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, illetve hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan;
c) a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan vagy egyáltalán nem érvényesíthető;
d) a befejezett kísérleti fejlesztés révén megvalósuló tevékenységet korlátozzák vagy megszüntetik, illetve az eredménytelen lesz.
e)325 az üzleti vagy cégérték vagy az alapítás-átszervezés aktivált értékének könyv szerinti értéke – a jövőbeni gazdasági hasznokra vonatkozó várakozásokat befolyásoló körülmények változása következtében – tartósan és jelentősen meghaladja annak piaci értékét (a várható megtérülésként meghatározott összeget).
(2)326 Az (1) bekezdés szerint az érték csökkentését olyan mértékig kell végrehajtani, hogy az immateriális jószág, a tárgyi eszköz, a beruházás használhatóságának megfelelő, a mérlegkészítéskor érvényes (ismert) piaci értéken szerepeljen a mérlegben. Amennyiben az immateriális jószág, a tárgyi eszköz, a beruházás rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan, megsemmisült vagy hiányzik, azt az immateriális javak, a tárgyi eszközök, a beruházások közül – a terven felüli értékcsökkenés elszámolása után – ki kell vezetni. A piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenést a mérleg fordulónapjával, az eszközök állományból történő kivezetése esetén meghatározott terven felüli értékcsökkenést a kivezetés időpontjával kell elszámolni.
(3)327 Ha az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a piaci érték alapján meghatározott terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem vagy csak részben állnak fenn, az elszámolt terven felüli értékcsökkenést meg kell szüntetni, az immateriális jószágot, a tárgyi eszközt piaci értékére – legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére – vissza kell értékelni. Az üzleti vagy cégérték esetében ez az előírás nem alkalmazható.
(4)328 Az immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terven felüli értékcsökkenés elszámolása, illetve visszaírása az évenként elszámolandó terv szerinti értékcsökkenés, a várható hasznos élettartam és a maradványérték újbóli megállapítását eredményezheti. A terv szerinti értékcsökkenés, a várható hasznos élettartam és a maradványérték újbóli megállapítását a kiegészítő mellékletben indokolni kell és annak az eszközökre, illetve az eredményre gyakorolt hatását külön be kell mutatni.
(5)329 Ha az évenként elszámolásra kerülő értékcsökkenés megállapításakor (megtervezésekor) figyelembe vett körülményekben (az adott eszköz használatának időtartamában, az adott eszköz értékében és a várható maradványértékben) lényeges változás következett be, akkor a terv szerint elszámolásra kerülő értékcsökkenés megváltoztatható, de a változás eredményre gyakorolt számszerűsített hatását a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.
(6)330 Nem számolható el terv szerinti, illetve terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, továbbá terv szerinti értékcsökkenés a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél.
Az eszközök értékvesztése
54. § (1) A gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél – függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel – értékvesztést kell elszámolni, a befektetés könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti – veszteségjellegű – különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.
(2) Az (1) bekezdés szerinti befektetés piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:
a) a gazdasági társaság tartós piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, a befektetés (felhalmozott) osztalékkal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, annak tartós tendenciáját,
b) a megszűnő gazdasági társaságnál a várhatóan megtérülő összeget,
c)331 a gazdasági társaság saját tőkéjéből a befektetésre jutó részt, külföldi pénzértékre szóló befektetés esetén a 60. § szerinti, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó választott devizaárfolyamon átszámított forintértéken.
(3) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti befektetésnek a (2) bekezdés figyelembevételével meghatározott, mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a befektetés könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a befektetés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdés szerinti beszerzési értéket.
(4) A hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírnál – függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel – értékvesztést kell elszámolni, ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír könyv szerinti értéke és – (felhalmozott) kamatot nem tartalmazó – piaci értéke közötti különbözet veszteségjellegű, tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.
(5) A (4) bekezdés szerinti értékpapír piaci értéke meghatározásakor figyelembe kell venni:
a) az értékpapír (felhalmozott) kamattal csökkentett tőzsdei, tőzsdén kívüli árfolyamát, piaci értékét, annak tartós tendenciáját,
b) az értékpapír kibocsátójának piaci megítélését, a piaci megítélés tendenciáját, azt, hogy a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor a névértéket (és a felhalmozott kamatot) várhatóan megfizeti-e, illetve milyen arányban fizeti majd meg.
(6) Amennyiben a (4) bekezdés szerinti értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a könyv szerinti értéke, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (1) bekezdése szerinti beszerzési értéket, illetve ha a beszerzési érték magasabb a névértéknél (névérték felett vásárolt értékpapírnál), az értékvesztés visszaírásával az értékpapír könyv szerinti értéke nem haladhatja meg az adott értékpapír névértékét.
(7)332 A külföldi pénzértékre szóló, tulajdoni részesedést jelentő befektetésnél, illetve a hitelviszonyt megtestesítő (4) bekezdés szerinti értékpapírnál az (1), illetve a (4) bekezdés szerinti értékvesztés összegét, a (3), illetve a (6) bekezdés szerinti értékvesztés visszaírását devizában kell megállapítani, majd a nyilvántartási devizaárfolyamon kell azt forintra átszámítva a pénzügyi műveletek ráfordításai között, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként elszámolni. Ezt követően kell a 60. § szerinti árfolyamváltozás hatását megállapítani.
(8)333 A hitelkockázati szempontból – a (9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, a számviteli politikában meghatározottak szerint – kockázatmentesnek minősített, valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált befektetési célú, lejáratig tartott, kamatozó, illetve diszkont értékpapírok esetében a (4) bekezdés szerinti értékvesztés-elszámolást nem kell alkalmazni a bekerülési érték azon része után, amely a lejáratkor megtérül.
(9)334 A (8) bekezdés alkalmazása szempontjából bármely vállalkozónál kockázatmentesnek minősíthető a külön törvény(ek) felhatalmazása alapján kiadott jogszabály(ok) szerint nulla százalékos kockázati súlyozású tételnek tekinthető valamely ország központi kormánya vagy központi (jegy) bankja által kibocsátott, illetve tőkére és hozamra vonatkozóan garantált értékpapír, feltéve, hogy az értékpapírral kapcsolatban tőke- és kamattörlesztési késedelem nem merült fel.
(10)335 A kezelt vagyonra szóló tartós követelésre értékvesztést kell elszámolni annak könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti veszteségjellegű különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.
(11)336 A (10) bekezdés szerinti értékvesztés, illetve annak visszaírása során a piaci érték meghatározásakor a kezelt vagyon üzleti év mérlegfordulónapjára kimutatott saját tőkéjének összegét kell figyelembe venni.
(12)337 A 27. § (4a) bekezdés szerinti tulajdoni részesedés – ha külön jogszabály eltérően nem rendelkezik – a mérlegben a tulajdonolt egészségügyi, szociális, kulturális és oktatási intézmény legutolsó beszámolójának mérlegében szereplő saját tőke értékén is kimutatható.
55. § (1) A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelésnél (ideértve a hitelintézetekkel, pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket, továbbá a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket is) értékvesztést kell elszámolni – a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján – a követelés könyv szerinti értéke és a követelés várhatóan megtérülő összege közötti – veszteségjellegű – különbözet összegében, ha ez a különbözet tartósnak mutatkozik és jelentős összegű.
(2)338 A vevőnként, az adósonként kisösszegű követelések könyvvitelben elkülönített csoportjára – a vevők, az adósok együttes minősítése alapján – az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható, egy összegben elszámolható, elkülönítetten kimutatható. Ez esetben a következő évi mérlegfordulónapi értékeléskor a vevőnként, adósonként kisösszegű követelések – hasonló módon megállapított – értékvesztésének összegét össze kell vetni az előző évi, ilyen jogcímen elszámolt értékvesztés összegével és a csoport szintjén mutatkozó különbözetet – előjelének megfelelően – a korábban elszámolt értékvesztést növelő értékvesztésként, illetve a korábban elszámolt értékvesztés visszaírásaként kell elszámolni.
(3) Amennyiben a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan megtérülő összege jelentősen meghaladja a követelés könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a követelés könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 65. § (1)–(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét.
(4) A követelések eredeti, a 65. § (1)–(3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételi (devizakövetelés esetén a 60. § szerinti árfolyamon számított) értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét – legalább a mérlegtételek szerinti megbontásban – a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.
56. § (1) Ha a vásárolt készlet (anyag,áru) bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor azt a mérlegben a tényleges piaci értéken, ha pedig a saját termelésű készlet (befejezetlen termelés, félkész és késztermék,állat) bekerülési (előállítási), illetve könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert és várható eladási ára, akkor azt a mérlegben a még várhatóan felmerülő költségekkel csökkentett, várható támogatásokkal növelt eladási áron számított értéken kell kimutatni, a készlet értékét a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával kell csökkenteni.
(2) A vásárolt készlet bekerülési (beszerzési), illetve könyv szerinti értékét, illetve a saját termelésű készlet bekerülési (előállítási) értékét – az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően – csökkentetten kell a mérlegben szerepeltetni, ha a készlet a vonatkozó előírásoknak (szabvány, szállítási feltétel, szakmai előírás stb.), illetve eredeti rendeltetésének nem felel meg, ha megrongálódott, ha felhasználása, értékesítése kétségessé vált, ha feleslegessé vált. A készlet értékének csökkentését – a különbözetnek értékvesztéskénti elszámolásával – ez esetben addig a mértékig kell elvégezni, hogy a készlet a használhatóságnak (az értékesíthetőségnek) megfelelő, mérlegkészítéskor, illetve a minősítés elvégzésekor érvényes (ismert) piaci értéken (legalább haszonanyagáron, illetve hulladékértéken) szerepeljen a mérlegben.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti értékvesztés összege a – fajlagosan kis értékű – készleteknél a vállalkozó által kialakított készletcsoportok könyv szerinti értékének arányában is meghatározható.
(4) Amennyiben a készlet piaci értéke jelentősen és tartósan meghaladja könyv szerinti értékét, a különbözettel a korábban elszámolt értékvesztést visszaírással csökkenteni kell. Az értékvesztés visszaírásával a készlet könyv szerinti értéke nem haladhatja meg a 62. § (2)–(3) bekezdése szerinti bekerülési értéket.
A mérlegben szereplő eszközök és források értékelése
57. § (1) A befektetett eszközöket, a forgóeszközöket – a 60–62. §-ban foglaltak figyelembevételével – a 47–51. § szerinti bekerülési értéken kell értékelni, csökkentve azt az 52–56. § szerint alkalmazott leírásokkal, növelve azt a (2) bekezdés szerinti visszaírás összegével.
(2)339 Amennyiben az 53–56. § szerint alkalmazott leírások miatt az (1) bekezdés szerinti eszközök könyv szerinti értéke alacsonyabb ezen eszközök eredeti bekerülési értékénél és az alacsonyabb értéken való értékelés (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az értékvesztés elszámolás) okai már nem, illetve csak részben állnak fenn, az 53–56. § szerinti leírásokat meg kell szüntetni (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a már elszámolt terven felüli értékcsökkenés, egyéb eszközöknél az elszámolt értékvesztés összegének csökkentésével), – a megbízható és valós összkép érdekében – az eszközt piaci értékére, legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47–51. § szerinti bekerülési értékére, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékére az egyéb bevételekkel szemben, illetve a pénzügyi műveletek ráfordításait csökkentő tételként vissza kell értékelni (visszaírás). A terven felüli értékcsökkenés, az értékvesztés visszaírását az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó értékelés keretében kell végrehajtani.
(3) Amennyiben az 58. § (5) bekezdése szerinti befektetett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti értéket (a nyilvántartásba vételkor megállapított, a 47–51. § szerinti bekerülési értéket, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéket), ezen eszköz – az 58–59. § előírásai szerint – piaci értéken is felvehető. Ez esetben a bekerülési érték, illetve immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték és a piaci érték különbözetét az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között – az értékhelyesbítés összegével azonos összegben – értékelési tartalékként lehet kimutatni.
58. § (1) Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, illetve kötelező az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás, akkor a piaci értékelésbe bevont, illetve a visszaírással érintett eszközök esetében a leltárnak – többek között – tartalmaznia kell:
a)340 az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értékét;
b) az egyedi eszköznek e törvény szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett, a (2) bekezdés szerinti visszaírással növelt bekerülési értékét (könyv szerinti nettó értékét);
c) az a)–b) pontok szerinti értékek különbözetét.
(2)341 Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értékét, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékét, akkor a különbözet összegével – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – csökkenteni kell az elszámolt terven felüli értékcsökkenés, az elszámolt értékvesztés összegét és az egyéb bevételekkel szemben, a részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztésénél a pénzügyi műveletek ráfordításainak csökkentésével növelni kell az adott eszköz könyv szerinti értékét.
(3) A (2) bekezdés szerinti különbözettel a könyv szerinti értéket az adott eszköz nyilvántartásba vételekor számításba vett értékéig – a 47–51. § szerinti bekerülési értéke összegéig, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékig – kell növelni (visszaírás összege). A visszaírás összege nem lehet több, mint a korábban terven felüli értékcsökkenésként, értékvesztésként elszámolt összeg.
(4)342 Amennyiben az egyedi eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb a könyv szerinti értékénél, akkor az így mutatkozó különbözetet az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével kell rendezni.
(5) Amennyiben a vállalkozó tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jog, szellemi termék, tárgyi eszköz (kivéve a beruházásokat, a beruházásra adott előlegeket), tulajdoni részesedést jelentő befektetés piaci értéke jelentősen meghaladja az adott eszköznek a (2) bekezdés szerinti visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) értékét, a piaci érték és a visszaírás utáni könyv szerinti (bekerülési) érték közötti különbözet a mérlegben az eszközök között ,,Értékhelyesbítés''-ként, a saját tőkén belül ,,Értékelési tartalék''-ként kimutatható.
(6) A könyvekben az értékhelyesbítés összegét és annak változásait egyedi eszközönként elkülönítetten kell nyilvántartani.
(7) Amennyiben az (5) bekezdés szerint egyedi eszközönként meghatározott értékhelyesbítés összege jelentősen eltér az előző üzleti év mérlegfordulónapján kimutatott értékhelyesbítés összegétől, a leltárral alátámasztott különbözet
a) növeli az értékhelyesbítés összegét az értékelési tartalékkal szemben, ha a tárgyévi értékhelyesbítés értéke meghaladja az előző évit,
b) csökkenti az értékhelyesbítés összegét az értékelési tartalékkal szemben, ha a tárgyévi értékhelyesbítés értéke alacsonyabb az előző évinél, legfeljebb az előző üzleti év mérlegfordulónapján kimutatott értékhelyesbítés összegéig.
(8)343 Amennyiben az (5) bekezdés szerinti eszköz mérlegkészítéskori piaci értéke alacsonyabb könyv szerinti (bekerülési) értékénél, immateriális jószágnál, tárgyi eszköznél a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értékénél, az adott eszköz (7) bekezdés b) pontja szerint elszámolt értékhelyesbítést meghaladó különbözettel – az 53. §-ban, illetve az 54. § (1) bekezdésében foglaltak szerint – a könyv szerinti (bekerülési) értéket kell terven felüli értékcsökkenés, értékvesztés elszámolásával csökkenteni.
(9) Az (5) bekezdés szerinti eszközök könyvekből történő kivezetésekor az egyedi eszközhöz kapcsolódó, elkülönítetten nyilvántartott értékhelyesbítést is ki kell vezetni az értékelési tartalékkal szemben.
59. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az értékhelyesbítések nyitó értékét, növekedését, csökkenését, záró értékét legalább vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, ingatlanok, ideértve az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogokat is, műszaki berendezések, gépek, járművek, továbbá egyéb berendezések, felszerelések, járművek, tenyészállatok, tartós tulajdoni részesedést jelentő befektetések részletezésben. A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a piaci értéken történő értékelés alkalmazott elveit és módszereit.
(2) Az értékhelyesbítések megállapításának, elszámolásának szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.
Valós értéken történő értékelés344
59/A. § (1) A kettős könyvvitelt vezető vállalkozó – a számviteli politikájában rögzített döntése szerint – a pénzügyi instrumentumok (6)–(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével meghatározott körére alkalmazhatja az e §-ban, valamint az 59/B–59/F. §-okban előírt valós értéken történő értékelés szabályait.
(2) A valós értéken történő értékelés szabályainak alkalmazása esetén a 32. § (1)–(2) bekezdésének, 50. § (3) bekezdésének, 54. § (1), (4) bekezdésének, 55. § (1) bekezdésének, 58. § (5) bekezdésének, 60. § (3) bekezdésének, 64. §-ának, 65. §-ának, 84. § (5) bekezdése a)–c), f) pontjának, (6) bekezdésének, (7) bekezdése b), d), j)–k) pontjának, 85. § (2) bekezdése e) pontjának, (3) bekezdése b), d), j)–k) pontjának előírásait az e §, valamint az 59/B–59/F. §-ok rendelkezéseinek megfelelő figyelembevételével kell alkalmazni.
(3) A vállalkozó a valós értéken történő értékelés során az e §-ban és az 59/B–59/F. §-okban nem szabályozott kérdésekben a törvény felhatalmazása alapján kiadott, a hitelintézetek és a pénzügyi vállalkozások éves beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet valós értéken történő értékelésre vonatkozó előírásait értelemszerűen alkalmazhatja.
(4) A valós értéken történő értékelés alkalmazása szempontjából a fedezeti célú ügylet részét nem képező pénzügyi eszközöket – a törvény egyéb előírásai szerinti befektetett pénzügyi eszközzé vagy forgóeszközzé történő minősítés érintése nélkül – a következők szerint kell besorolni:
a) kereskedési célú pénzügyi eszközök,
b) értékesíthető pénzügyi eszközök,
c) lejáratig tartott pénzügyi eszközök,
d) a gazdálkodó által keletkeztetett kölcsön- és más követelések.
(5) A valós értéken történő értékelés alkalmazása szempontjából a fedezeti célú ügylet részét nem képező pénzügyi kötelezettségeket – a törvény egyéb előírásai szerinti minősítés érintése nélkül – a következők szerint kell besorolni:
a) kereskedési célú pénzügyi kötelezettségek,
b) egyéb pénzügyi kötelezettségek.
(6)345 A pénzügyi instrumentumok bekerülésekor – a könyvekbe bekerülési (beszerzési) értéken történő felvételt követően –, valamint a mérleg fordulónapjára vonatkozó értékelésekor a (7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével a bekerülés időpontjában érvényes, illetve mérlegfordulónapi értékelés esetén a mérleg fordulónapján érvényes
a) valós értéken vagy belső értéken kell értékelni a kereskedési célú és a fedezeti célú származékos ügyleteket,
b) valós értéken kell értékelni a származékos ügyletnek nem minősülő kereskedési célú pénzügyi instrumentumokat,
c) valós értéken lehet értékelni az értékesíthető pénzügyi eszközöket.
A pénzügyi instrumentumok valós értékükön csak akkor értékelhetők, ha azok valós értéke megbízható módon meghatározható.
(7) Nem alkalmazható a valós értéken történő értékelés:
a) a lejáratig tartott pénzügyi eszközre,
b) a gazdálkodó által keletkeztetett kölcsön- és más követelésre,
c) a leányvállalatban, közös vezetésű vállalkozásban, társult vállalkozásban lévő, a befektetett pénzügyi eszközök közé tartozó tulajdoni részesedést jelentő befektetésre,
d) a visszavásárolt saját kibocsátású hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra és tulajdoni részesedést jelentő befektetésre,
e) az egyedi jellemzőkkel rendelkező pénzügyi instrumentumra,
f)346 a nem pénzügyi eszközre vonatkozó leszállítási határidős és opciós ügyletre, ha az nem minősül származékos ügyletnek,
g) a klimatikus, geológiai vagy egyéb fizikai változókhoz kapcsolódó határidős és opciós ügyletre,
h) az egyéb pénzügyi kötelezettségre,
i) az olyan pénzügyi instrumentumra, amelynek valós értékét megbízható módon nem lehet megállapítani.
(8) A (7) bekezdésben meghatározott pénzügyi instrumentumokat a törlesztésekkel és az értékvesztéssel csökkentett, visszaírással növelt bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a szerződés szerinti értéken kell kimutatni, a törvény általános (bekerülési érték szerinti) értékelési előírásainak figyelembevételével.
(9) Nem minősíthető kereskedési célúvá vagy értékesíthetővé a gazdálkodó által keletkeztetett kölcsön- és más követelésekből a pénzügyi lízinggel kapcsolatos követelés, a biztosítási szerződésekből eredő követelés, valamint a munkavállalókkal és a költségvetéssel szembeni követelés.
(10) A pénzügyi instrumentumok (4)–(5) bekezdés szerinti besorolását és (6) bekezdés szerinti értékelését következetesen kell alkalmazni. Ha a lejáratig tartott pénzügyi eszközöket a vállalkozó – a körülményeiben vagy a tartás szándékában bekövetkezett változás miatt – kereskedési célúvá vagy értékesíthetővé sorolja át, akkor azt az átsorolás időpontjában valós értékre kell (kereskedési célú minősítés esetén) vagy lehet (értékesíthetővé történő minősítés esetén) átértékelni.
(11)347 Ha valamely lejáratig tartott pénzügyi eszközből jelentős mértékű értékesítésre vagy átsorolásra került sor – és ez jelentős mértékben befolyásolta az eszköz piaci értékét, valamint a vállalkozás fizetőképességét –, akkor az adott pénzügyi eszközzel azonos jogokat megtestesítő, állományban maradó pénzügyi eszközöket értékesíthetővé vagy kereskedési célúvá kell átsorolni – kivéve, ha kivételes körülmények indokolták az értékesítést vagy az átsorolást – és alkalmazni kell a (10) bekezdésben foglalt átértékelési előírásokat. Az ilyen pénzügyi eszköz meglévő állományát és a későbbi beszerzéseit az átsorolást követő két évig nem lehet lejáratig tartottnak minősíteni.
(12)348 A kereskedési célú pénzügyi eszközöket nem lehet átsorolni más kategóriába, kivéve ha a kivételes körülmények miatt azok tartásának szándéka megváltozott. Valamely meglévő pénzügyi eszközt – a (11) bekezdésben foglaltakon túlmenően – csak akkor lehet kereskedési célú kategóriába átsorolni, ha a rövid távú nyereség elérése érdekében folytatott tevékenység (kereskedési tevékenység) azt indokolja.
(13) Valamely pénzügyi eszköz átsorolásakor – ha e törvény másképp nem rendelkezik – a bekerülés (beszerzés) időpontjában meglévő állapotra kell visszarendezni az eszközhöz kapcsolódó elszámolásokat (az értékelési különbözeteket, az értékvesztéseket, az időbeli elhatárolásokat, az eredményt, a valós értékelés értékelési tartalékát érintő összegeket). Ezzel egyidejűleg el kell számolni az átsorolás utáni besorolásnak megfelelő pénzügyi eszközre vonatkozó indokolt értékelési különbözetet, értékvesztést, időbeli elhatárolást.
(14) Ha a (13) bekezdés szerinti átsorolásra nem a bekerülés évében kerül sor, akkor az eredményt érintő értékelési különbözetek, értékvesztések, időbeli elhatárolások átsorolás időpontjában történő megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás növekedéseként kell elszámolni. Ha az átsorolásra a bekerülés évében kerül sor, akkor az előbbi tételek megszüntetését a jellegétől függő bevétel vagy ráfordítás csökkenéseként (stornó tételként) kell elszámolni.
(15) A valós értéken történő értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások szabályszerűségét a könyvvizsgálónak a kötelező könyvvizsgálat keretében ellenőriznie kell. Amennyiben a könyvvizsgálat a 155. § (3) bekezdése alapján nem kötelező, az értékelés és az azzal kapcsolatos elszámolások felülvizsgálatával független könyvvizsgálót kell megbízni.
(16) Az értékesíthető pénzügyi eszközök közé sorolt, a valós értéken történő értékelés alá vont kamatozó értékpapírokra nem alkalmazható a 32. § (3) bekezdése és a 44. § (3) bekezdése szerinti időbeli elhatárolás.
59/B. § (1) A valós értéken történő értékeléshez kapcsolódó mérlegben szereplő pénzügyi eszközöket a 47. § és a 49–50. §-ok szerinti bekerülési (beszerzési) értéken, illetve a pénzügyi kötelezettségeket a szerződés szerinti értéken kell a könyvekbe felvenni.
(2) A beszerzés időpontjára és a mérleg fordulónapjára vonatkozóan a pénzügyi instrumentumokat az 59/A. § (4) bekezdés a) pontja és (5) bekezdés a) pontja, illetve az 59/A. § (4) bekezdés b) pontja szerint meghatározott körben valós értékre kell, illetve lehet átértékelni.
(3) Az átértékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként kell elszámolni:
a) a mérlegben szereplő kereskedési célú pénzügyi eszköz, illetve pénzügyi kötelezettség esetében, az eszközhöz, illetve a kötelezettséghez rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében;
b) a kereskedési célú származékos ügylet és a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).
(4) Az átértékelési különbözetet az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, illetve a fizetendő kamatok és a kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni a kamatfedezeti célra kötött piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetében, jellegétől függően az ügylethez rendelt, a követelések, illetve a kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).
(5) Az átértékelési különbözetet a saját tőkén belül, az értékelési tartalék részét képező, valós értékelés értékelési tartalékában kell kimutatni:
a) a mérlegben szereplő értékesíthető pénzügyi eszköz esetén, az eszközhöz rendelt értékelési különbözettel szemben, az aktuális értékeléskori valós érték, valamint a megelőző utolsó értékelés során kialakult értékelési különbözettel módosított bekerülési (beszerzési) érték különbözetének összegében mindaddig, amíg az eszközhöz rendelt értékelési különbözet pozitív;
b) a cash-flow fedezeti ügylet, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezetére kötött ügylet esetén, jellegétől függően, az ügylethez rendelt követelések, illetve kötelezettségek között kimutatott pozitív, illetve negatív értékelési különbözettel szemben, az ügylet tárgyát képező pénzügyi instrumentum aktuális értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetnek a megelőző utolsó értékelés napján érvényes piaci értéke (valós értéke) és kötési (határidős) árfolyama közötti különbözethez képest fennálló eltérése összegében (előjelének megfelelően).
(6)349 A cash-flow fedezeti célú kamat swap ügylet esetén az (5) bekezdés b) pontja szerinti értékelési különbözetet a változó kamatláb és a fix kamatláb névleges tőkeösszegre vetített hátralévő lejárati időre jutó különbözeteinek értékelés időpontjára diszkontált értékében kell meghatározni.
(7) A mérlegben szereplő pénzügyi eszközhöz rendelt értékelési különbözet az eszköz utolsó értékelésekor érvényes valós értéke és a bekerülési (beszerzési) értéke közötti különbözet összegével egyezik meg. A valós érték változásakor az értékelési különbözetet kell – a változás jellegétől függően – növelni vagy csökkenteni a (3) bekezdés szerint a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival, vagy az (5) bekezdés szerint a valós értékelés értékelési tartalékával szemben.
(8) A kereskedési célú pénzügyi eszközöknél az értékelési különbözet mutatja az eszköz valós értékének a bekerülési (beszerzési) érték fölé növekedését vagy a bekerülési (beszerzési) érték alá csökkenését. A pozitív vagy negatív jellegű értékelési különbözet az eszköz bekerülési (beszerzési) értékével együtt alkotja annak könyv szerinti értékét, amely megegyezik a valós értékkel (függetlenül attól, hogy az értékelési különbözet elkülönítetten kerül nyilvántartásra). Kereskedési célú pénzügyi eszközöknél az eszköz értékében bekövetkezett csökkenés nem számolható el értékvesztés címén.
(9) Az értékesíthető pénzügyi eszközöknél az értékelési különbözet a bekerülési (beszerzési) értéket meghaladó valós értéket mutatja, csak pozitív jellegű lehet, nem része az eszköz könyv szerinti értékének. Ha az eszköz valós értéke az értékelés időpontjában a bekerülési (beszerzési) érték alá csökken, akkor az értékelési különbözetet meg kell szüntetni a valós értékelés értékelési tartalékával szemben, és ha ez a csökkenés tartósan és jelentős összegben fennáll, akkor értékvesztést kell elszámolni. Az egyéb részesedési viszonyt megtestesítő, tulajdoni részesedést jelentő befektetéseknél értékhelyesbítés és értékelési különbözet egyidejűleg nem állhat fenn.
(10) A mérlegben lévő kamatozó, illetve diszkont értékpapírok valós értéken történő értékelésekor a (3) bekezdés a) pontja és az (5) bekezdés a) pontja, valamint a (8)–(9) bekezdés szerinti értékelési különbözet meghatározása során a valós (piaci) értéket a felhalmozott kamattal, illetve diszkont értékpapírok esetében a névérték és a vételár közötti különbözet időarányos összegével csökkentett értéken kell figyelembe venni.
(11)350 A kereskedési célú pénzügyi eszközök, illetve pénzügyi kötelezettségek (3) bekezdés a) pontja szerinti átértékelési különbözetét a tárgyévben korábban már elszámolt értékelési különbözet módosításának összegéig jellegétől függően a pénzügyi műveletek egyéb bevételeit vagy a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításait csökkentő tételként (stornó tételként), az azt meghaladó részt a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításainak vagy a pénzügyi műveletek egyéb bevételeinek növeléseként kell elszámolni.
(12) A devizaeszközök és a devizakötelezettségek – ideértve a mérlegben szereplő, külföldi pénznemre szóló pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket is – mérleg fordulónapjára vonatkozó, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti, választott devizaárfolyamon történő értékelése nem minősül valós értéken történő értékelésnek [ideértve a 60. § (8) bekezdése szerinti átértékelést is, függetlenül attól, hogy azt kizárólag a valós értékelés szabályainak alkalmazása esetén kell alkalmazni és az árfolyamkülönbözet a valós értékelés értékelési tartalékában kerül kimutatásra], azokra a 60. § általános előírásait kell alkalmazni.
(13) A 60. § (8) bekezdésének alkalmazása esetén biztosítani kell, hogy a mérlegben lévő pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek értékelési különbözetében, illetve értékvesztésében megjelenő deviza-árfolyamkülönbözet a valós értékváltozás hatásától elkülönítetten kimutatható legyen.
(14)351
(15)352
59/C. § (1) A mérlegben lévő valós értéken értékelt pénzügyi eszközök és kötelezettségek könyvekből történő kivezetésekor:
a) a kereskedési célú pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket azok könyv szerinti értékén [a bekerülési (beszerzési) érték, illetve a törlesztésekkel csökkentett bekerülési (beszerzési) érték értékelési különbözettel módosított értékén] kell kivezetni a könyvekből;
b) az értékesíthető pénzügyi eszközöket azok könyv szerinti értékén [a bekerülési (beszerzési) érték törlesztésekkel és értékvesztéssel csökkentett, visszaírással növelt értékén] kell kivezetni a könyvekből és egyidejűleg ki kell vezetni az eszközhöz rendelt értékelési különbözetet is a valós értékelés értékelési tartalékával szemben.
(2)353 A valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén be kell mutatni a kiegészítő mellékletben a 90. § (9) bekezdésében és az üzleti jelentésben a 95. § (6) bekezdésében foglalt adatokat.
59/D. § (1)354 A származékos ügyletek az ügylet zárásáig mérlegen kívüli tételként kerülnek nyilvántartásra a szerződés szerinti kötelezettség összegében, a kötési (határidős) árfolyamon.
(2)355 A származékos ügyletnek nem minősülő határidős ügyletek és opciós ügyletek esetében nem alkalmazható a valós értéken történő értékelés, az ügylet zárását az azonnali adásvétel szabályai szerint kell elszámolni.
(3) A valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a nem fedezeti céllal kötött származékos ügyletek kizárólag kereskedési célúnak minősíthetők.
(4) A kereskedési célú és a fedezeti célú származékos ügyleteket valós értéken kell értékelni.
(5) A (4) bekezdés szerinti ügyletek bekerülési (beszerzési) értéke az ügylet kötése kapcsán – annak érdekében – felmerült költségek (ügynöki díjak, jutalékok, opciós díjak) összege. Az ügylet bekerülési (beszerzési) értékét az ügylethez rendelt, a követeléseken belül szereplő pozitív értékelési különbözetben kell nyilvántartásba venni a pénzeszközök csökkenésével egyidejűleg.
(6) A (4) bekezdés szerinti ügyletek kötés (bekerülés) napján, valamint – a mérleg fordulónapjáig le nem zárt ügyletek esetén – a mérleg fordulónapjára vonatkozó valós értéken történő értékelése során megállapított értékelési különbözet az ügylet valós értéke, várható eredménye, amely az ügylet tárgyát képező áru, pénzügyi instrumentum kötési (határidős) ára összegében az ügylet kapcsán mérlegen kívüli tételként nyilvántartásba vett pénzügyi követelés vagy kötelezettség, illetve az ügylet tárgyát képező áru, pénzügyi instrumentum értékelés napjára vonatkozó piaci ára (valós értéke) összegében, mint mérlegen kívüli tételként fennálló pénzügyi kötelezettség vagy követelés különbözete (nettó valós értéke).
(7) A (4) bekezdés szerinti ügyletek valós értéke a (6) bekezdés, valamint az 59/B. § (3) bekezdés b) pontja, (4) bekezdése, (5) bekezdés b) pontja, (6) bekezdése szerint meghatározott módszertől eltérő általános értékelési eljárásokkal is megállapítható.
(8)356 A kereskedési célú származékos elszámolási ügyletek zárásakor, az ügylet tárgyát képező áru, pénzügyi instrumentum záráskori piaci ára (árfolyama) és a kötési (határidős) árfolyama közötti különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételei, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között kell elszámolni a pénzeszközök növekedésével, illetve csökkenésével szemben, ténylegesen realizált eredményként. A kereskedési célú származékos leszállítási ügyletek zárását a 47. § (12) bekezdése szerint kell elszámolni.
(9) A (4) bekezdés szerinti származékos ügylet zárásakor az értékelési különbözet összegét meg kell szüntetni jellegétől függően:
a) kereskedési célú ügyleteknél a pozitív értékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeit csökkentő, a negatív értékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításait csökkentő tételként,
b) piaci érték (valós érték) fedezeti ügyleteknél a pozitív értékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaként, illetve fizetendő kamatként és kamatjellegű ráfordításként, a negatív értékelési különbözetet a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként, illetve egyéb kapott (járó) kamatként és kamatjellegű bevételként,
c) a cash-flow fedezeti ügyleteknél, valamint a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezeti ügyleténél a valós értékelés értékelési tartalékával szemben
elszámolva.
(10)357 A valós értéken történő értékelés esetén a 32. § (5) bekezdés és a 44. § (5) bekezdés szerinti időbeli elhatárolás nem mutatható ki.
(11) A valós értéken történő értékelés esetén a mérlegben a követelések, illetve a kötelezettségek között, valamint a befektetett pénzügyi eszközök és az értékpapírok között külön soron kell bemutatni a követelések, a kötelezettségek, a származékos ügyletek, valamint a befektetett pénzügyi eszközök és az értékpapírok értékelési különbözetét, továbbá a saját tőkén belül az értékelési tartalék részletezéseként az értékhelyesbítés értékelési tartalékát és a valós értékelés értékelési tartalékát.
(12) A valós értéken történő értékelés esetén az eredménykimutatásban a pénzügyi műveletek egyéb bevételeinek, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításainak tájékoztató adataként be kell mutatni az eredményben elszámolt értékelési különbözetet [ide nem értve a fedezeti ügyletek 59/E. § (5) bekezdése szerint elszámolt értékelési különbözetét].
59/E. § (1)358 A fedezeti ügyletet a fedezeti kapcsolat megjelölésekor fedezeti megjelöléssel kell ellátni és ahhoz a fedezett ügyletet vagy ügyleteket (tételt vagy tételeket), illetve annak konkrét kockázatát egyértelműen hozzá kell rendelni.
(1a)359 A valós értéken történő értékelés alkalmazásakor a mérlegben meg nem jelenített biztos elkötelezettséghez kapcsolódó kockázat fedezetére szolgáló ügylet cash-flow fedezeti ügyletként csak a devizaárfolyam-változásból bekövetkező változás miatt fennálló kockázat tekintetében jelölhető meg. A valós értéken történő értékelés alkalmazásakor a mérlegben meg nem jelenített biztos elkötelezettséghez kapcsolódó kockázat fedezetére szolgáló ügylet minden egyéb esetben csak valós érték fedezeti ügyletként jelölhető meg.
(2) A fedezeti ügyletről és a hozzárendelt fedezett ügyletről (tételről) az analitikus nyilvántartást alátámasztó fedezeti dokumentációt kell vezetni, amelyben rögzíteni kell a fedezett kockázat típusát, a fedezeti kapcsolat lejárati idejét, az ügyletek értékelésére alkalmazott általános értékelési eljárást, annak feltételeit és az időérték figyelembevételének tényét, továbbá a fedezeti hatékonyság mérésének (vizsgálatának) módszerét, időpontjait és eredményét.
(3) A fedezeti ügylet megkötésekor és annak teljes lejárati ideje alatt folyamatosan biztosítani kell a fedezeti hatékonyság fennállását. A fedezeti hatékonyságot a fedezeti ügylet lejárati ideje alatt folyamatosan – a vállalkozó által megjelölt időpontokban – és a mérleg fordulónapján kell mérni.
(4)360 A fedezeti célú ügyletek zárásakor – a 47. § (11) bekezdésben meghatározott kivétellel – az ügylet tárgyát képező áru, pénzügyi instrumentum záráskori piaci ára (árfolyama) és a kötési (határidős) árfolyama közötti különbözet összegében realizált
a) árfolyamnyereségét a fedezett ügylet, ügyletek [alapügylet(ek), tétel(ek)] veszteségét tartalmazó pénzügyi műveletek egyéb ráfordításait, vagy a fizetendő kamatokat és kamatjellegű ráfordításokat csökkentő tételként kell elszámolni, legfeljebb a fedezett ügylet, ügyletek [tétel(ek)] eredményének összegéig, az azt meghaladó részt a pénzügyi műveletek egyéb bevételei között kell elszámolni,
b) árfolyamveszteségét a fedezett ügylet, ügyletek [alapügylet(ek), tétel(ek)] nyereségét tartalmazó pénzügyi műveletek egyéb bevételeit vagy az egyéb kapott (járó) kamatokat és kamatjellegű bevételeket csökkentő tételként kell elszámolni, legfeljebb a fedezett ügylet, ügyletek [tétel(ek)] eredményének összegéig, az azt meghaladó részt a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között kell elszámolni.
(5) A fedezeti célú ügyletek mérlegfordulónapi valós értéken történő értékelésével meghatározott értékelési különbözetét az 59/B. § (3) bekezdésének b) pontja és (4) bekezdése, (5) bekezdésének b) pontja és (6) bekezdése szerinti elszámoláskor
a) pozitív értékelési különbözet (nyereségjellegű különbözet) esetén, piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletnél a (4) bekezdés a) pontja szerint, a cash-flow fedezeti ügyletnél és a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezeti ügylete esetén a valós értékelés értékelési tartalékát növelő tételként kell elszámolni,
b) negatív értékelési különbözet (veszteségjellegű különbözet) esetén a piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletnél a (4) bekezdés b) pontja szerint, a cash-flow fedezeti ügyletnél és a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezeti ügylete esetén a valós értékelés értékelési tartalékát csökkentő tételként kell elszámolni.
(6)361
(7) A cash-flow fedezeti ügyletek esetében a valós értéken történő értékeléskor a fedezeti ügylet (5) bekezdés szerinti értékelési különbözeteként a fedezeti ügylet valós értéke (értékelési különbözete) és a fedezett ügylet, ügyletek jövőbeni pénzáramlás változásainak valós értéke (összesített diszkontált értéke) közül a kisebbiknek megfelelő részt kell a valós értékelés értékelési tartalékával szemben elszámolni.
(8) A külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezeti ügyletének lejártakor a fedezett tételek 60. § (8) bekezdés szerint elszámolt árfolyam-különbözetét az értékelési különbözetből ki kell vezetni a valós értékelés értékelési tartalékával szemben.
(9) Ha a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylettel fedezett ügylet (ügyletek), tétel (tételek) nem tartozik a valós értéken történő értékelés alá vagy a valós értéken értékelt értékesíthető pénzügyi eszköz kategóriába tartozik, akkor a mérlegfordulónapi értékelés során a fedezett ügylet (ügyletek), tétel (tételek) elszámolását a fedezeti ügylethez kell igazítani. Legfeljebb a fedezeti ügylet eredménye összegének erejéig, ellentétes előjellel a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, illetve egyéb ráfordításaival szemben el kell számolni a fedezett ügylet (ügyletek), tétel (tételek) eredményét.
(10) Ha a fedezeti ügylet lejárati ideje – a 3. § (9) bekezdésének 14. pontja szerint – rövidebb, mint a fedezett alapügylet lejárati ideje, akkor a fedezeti ügylet zárásakor jelentkező eredményének (nyereségének vagy veszteségének) a fedezett alapügylet tárgyévben elszámolt eredményét (veszteségét vagy nyereségét) meghaladó összegét időbeli elhatárolásként lehet kimutatni. Az időbeli elhatárolást akkor kell megszüntetni, amikor a fedezett alapügylet lezárul.
(11)362 A fedezeti elszámolást a jövőre nézve meg kell szüntetni a piaci érték (valós érték) fedezeti ügylet esetén, ha
a) a fedezeti ügylet lezárul (kivéve, ha a lecserélés vagy másik instrumentumba történő átforgatás része a gazdálkodó dokumentált fedezeti stratégiájának),
b) a fedezeti ügylet már nem felel meg a fedezeti elszámolás 3. § (8) bekezdésének 10. vagy 10/b. pontjában foglalt feltételeinek. Ebben az esetben az ügyletet a továbbiakban kereskedési célú ügyletként kell elszámolni.
(12)363 A fedezeti elszámolást a jövőre nézve meg kell szüntetni az előrejelzett ügylet fedezetére kötött cash-flow fedezeti ügylet esetén, ha:
a) a fedezeti ügylet lezárul (kivéve, ha a lecserélés vagy másik instrumentumba történő átforgatás része a gazdálkodó dokumentált fedezeti stratégiájának). Ebben az esetben el kell számolni a cash-flow fedezeti ügylet zárását a (4) bekezdésben és az 59/D. § (9) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, a (10) bekezdésben és a 47. § (11) bekezdésében foglaltak figyelembevételével;
b) a fedezeti ügylet már nem felel meg a fedezeti elszámolás 3. § (8) bekezdésének 10. vagy 10/b. pontjában foglalt feltételeinek. Ebben az esetben a jövőre nézve az ügyletet kereskedési célú ügyletként kell elszámolni, azonban az ügylet zárását az a) pontnak megfelelően kell elszámolni;
c) az előrejelzett ügylet bekövetkezése már nem várható. Ebben az esetben a kapcsolódó értékelési különbözetet az 59/D. § (9) bekezdés c) pontjának megfelelően meg kell szüntetni, majd az ügyletet kereskedési célú ügyletként át kell értékelni az 59/A. § (6) bekezdés szerinti értékre, és a továbbiakban kereskedési célú ügyletként kell elszámolni.
59/F. § (1) A valós értéken történő értékelés alkalmazására áttérni az üzleti év elején, annak első napjára vonatkozóan lehet, az átsoroláshoz kapcsolódó szabályoknak megfelelően, a (2) bekezdés szerinti tételek nyitó rendező tételkénti elszámolásával.
(2) A valós értéken történő értékelés szabályaira történő áttéréskor, az áttérés napjára (az áttérés üzleti évének első napjára) vonatkozóan nyitó rendező tételként kell elszámolni:
a) a valós értéken történő értékelés alá tartozó kereskedési célú – mérlegben szereplő – pénzügyi eszközök értékvesztésének megszüntetését a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításainak csökkentéseként, a könyv szerinti érték áttérés napi piaci értékre történő átértékelését az eszközhöz rendelt értékelési különbözetben a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, illetve a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben;
b) a valós értékelés alá vont értékesíthető, a befektetett eszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozásban fennálló tulajdoni részesedést jelentő befektetések, valamint követelések piaci értékre történő átértékelését, amely ha meghaladja a bekerülési (beszerzési) értéket, akkor az értékvesztés bekerülési (beszerzési) értékig – illetve követelésnél a törlesztéssel csökkentett bekerülési (beszerzési) értékig – történő visszaírását a pénzügyi műveletek ráfordításainak, valamint az egyéb ráfordításoknak a csökkentéseként és azt meghaladóan az eszközhöz rendelt értékelési különbözet elszámolását a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;
c) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt, a d) pontba nem tartozó származékos ügyletekhez kapcsolódóan a várható eredmény összegében elszámolt aktív és passzív időbeli elhatárolások, céltartalékok megszüntetését a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel és a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival, valamint az egyéb kapott (járó) kamatokkal és kamatjellegű bevételekkel, illetve a fizetendő kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal, az egyéb bevételekkel szemben, illetve az ügyletek átértékelését – a várható nyereségének vagy veszteségének elszámolását függetlenül attól, hogy fedezeti vagy nem fedezeti célú, a követelések vagy a kötelezettségek között megnyitott – származékos ügyletekhez kapcsolódó pozitív vagy negatív értékelési különbözetben a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel és a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival, valamint az egyéb kapott (járó) kamatokkal és kamatjellegű bevételekkel, illetve a fizetendő kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal szemben;
d) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt cash-flow fedezeti célú, valamint külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezete céljából kötött származékos ügyletekhez kapcsolódóan a várható eredmény összegében elszámolt aktív és passzív időbeli elhatárolások megszüntetését a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel és a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, illetve az ügyletek átértékelését – a várható nyereségének vagy veszteségének elszámolását – a származékos ügyletekhez kapcsolódó pozitív vagy negatív értékelési különbözetben a valós értékelés értékelési tartalékával szemben.
(3) A valós értéken történő értékelés szabályainak alkalmazásáról a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre vonatkozó általános értékelési szabályokra áttérni a mérleg fordulónapjával lehet az átsorolás általános szabályai szerint, a már elszámolt értékelési különbözetek – jellegétől és a kapcsolódó pénzügyi instrumentumtól függően, az eredményt vagy a valós értékelés értékelési tartalékát érintő elszámolással történő – megszüntetésével, az indokolt értékvesztések, aktív és passzív időbeli elhatárolások, céltartalékok bekerülési (beszerzési) értéken történő értékeléshez kapcsolódó általános szabályok szerinti elszámolásával.
60. § (1) A valutapénztárba bekerülő valutakészletet, a devizaszámlára kerülő devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget a bekerülés napjára, illetve a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó – a (4)–(6) bekezdés szerinti – devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell a könyvviteli nyilvántartásba felvenni, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni.
(2)364 A mérlegben a valutapénztárban lévő valutakészletet, a devizaszámlán lévő devizát, továbbá a külföldi pénzértékre szóló – az 54–55. § szerint minősített – minden követelést, ideértve a követelés jellegű aktív időbeli elhatárolásokat is, befektetett pénzügyi eszközt, értékpapírt, illetve kötelezettséget, ideértve a kötelezettség jellegű passzív időbeli elhatárolásokat is, az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó – a (4)–(6) bekezdés szerinti – devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell kimutatni.
(3)365 A valutapénztárban lévő valutakészletnek, a devizaszámlán lévő devizának, továbbá a külföldi pénzértékre szóló követelésnek, befektetett pénzügyi eszköznek, értékpapírnak, illetve kötelezettségnek az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó (2) bekezdés szerinti értékelése előtti könyv szerinti értéke és az értékeléskori forintértéke közötti különbözetet [a (8) bekezdés, valamint a 47. § (4) bekezdésének c) pontja szerint figyelembe veendő árfolyamkülönbözet kivételével]:
a) amennyiben az összevontan veszteség, egyenlegében a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között árfolyamveszteségként,
b) amennyiben az összevontan nyereség, egyenlegében a pénzügyi műveletek egyéb bevételei között árfolyamnyereségként
kell elszámolni.
(4)366 A valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír (a továbbiakban együtt: külföldi pénzértékre szóló eszköz), illetve kötelezettség (1)–(2) bekezdés szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát – a választott – hitelintézet által meghirdetett devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán, vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.
(5)367 A (4) bekezdésben előírt devizaárfolyam használatától el kell térni, ha a hitelintézet, a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által nem jegyzett valutát, ilyen valutára szóló eszközöket és kötelezettségeket kell forintra átszámítani. Ez esetben a valuta szabadpiaci árfolyamán – ennek hiányában országos napilapban a világ valutáinak árfolyamáról közzétett tájékoztató adatai alapján –, a választott hitelintézet vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által jegyzett devizára átszámított értéket kell a hitelintézet által jegyzett deviza devizavételi és devizaeladási árfolyamának átlagán vagy a Magyar Nemzeti Bank, illetve az Európai Központi Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon forintra átszámítani.
(5a)368 Azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték külföldi pénzértékben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során – a vállalkozó számviteli politikában rögzített döntése alapján – alkalmazható az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyam is.
(6)369 A külföldi pénzértékre szóló eszközök és kötelezettségek forintra történő átszámításánál a devizavételi és devizaeladási árfolyam átlaga helyett valamennyi külföldi pénzértékre szóló eszköz és kötelezettség egységesen értékelhető devizavételi vagy csak devizaeladási árfolyamon is, ha a (4) bekezdés szerinti értékeléstől történő eltérésnek az eszközökre-forrásokra, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős és emiatt a megbízható és valós összkép követelménye a (4) bekezdés szerint történő értékelés mellett nem teljesülne.
(7) Amennyiben jogszabály lehetővé teszi, hogy devizabelföldi ügyfelek szerződéses kapcsolataikban az ellenértéket, illetve annak törlesztő összegeit devizaalapon állapítsák meg, akkor ezen szerződések alapján a devizaalapú követelések, illetve kötelezettségek forintértékben történő könyvviteli nyilvántartásba vételénél, továbbá mérlegfordulónapi értékelésénél az (1)–(6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.370
(8)371 Az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelést alkalmazó vállalkozónak a kapcsolt vállalkozásnak minősülő külföldi gazdálkodó szervezetben lévő, tulajdoni részesedést jelentő, nem kereskedési célra tartott befektetés, valamint az ezen gazdálkodó szervezettel szemben fennálló hosszú lejáratú követelés vagy kötelezettség (együttesen: a külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés) devizában kifejezett könyv szerinti értékére (a törlesztésekkel és az értékvesztéssel csökkentett, visszaírással növelt bekerülési devizaértékre) vonatkozóan a (4)–(6) bekezdés szerinti átszámítás során keletkezett árfolyam-különbözetet a valós értékelés értékelési tartalékában kell elszámolni a részesedéshez, a követeléshez és a kötelezettséghez rendelten nyilvántartott értékelési különbözettel szemben, amennyiben az fedezeti ügylettel fedezett, a fedezett összeg erejéig. A külföldi gazdálkodó szervezetben lévő nettó befektetés fedezeti ügylettel nem fedezett részének árfolyam-különbözetét a (3) bekezdés szerint kell elszámolni.
(9)372 Amennyiben a vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, a fedezeti ügylettel nem fedezett, kapcsolt vállalkozásnak minősülő külföldi gazdálkodó szervezetben lévő, külföldi pénzértékre szóló tulajdoni részesedést jelentő, nem kereskedési célra tartott befektetése értékelésekor az értékvesztés, illetve az értékhelyesbítés összegének meghatározásánál a befektetés (4)–(6) bekezdés szerinti átszámítása során keletkezett árfolyamkülönbözetet és a devizában kifejezett értékvesztés, illetve értékhelyesbítés (4)–(6) bekezdés szerinti forintértékét – eltérően az 54. és az 57–58. §-ban foglaltaktól – egybe kell számítani, és az értékvesztés, illetve az értékhelyesbítés forintösszegének meghatározásánál összevontan kell figyelembe venni.
(10)373 Amennyiben a választott hitelintézet adott napon belül többször is jegyez árfolyamot, úgy az (1)–(9) bekezdések alkalmazása során az adott napi jegyzett árfolyamok közül a számviteli politikában meghatározott árfolyamot kell figyelembe venni.
(11)374 Devizában történő könyvvezetés esetén a könyvvezetés pénznemétől eltérő pénznemben felmerült ügyletek elszámolására, értékelésére az (1)–(10) bekezdés előírásait kell értelemszerűen alkalmazni.
61. § (1) A hitelviszonyt megtestesítő, rövid lejáratú (éven belüli, illetve egyéves lejáratú) értékpapír beszerzési értéken (a vételár részét képező kamattal csökkentett vételáron) értékelhető mindaddig, amíg a kibocsátó a lejáratkor, a beváltáskor várhatóan a névértéket (és a felhalmozott kamatot) megfizeti.
(2) A forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési értéke a beszerzéshez kapcsolódóan fizetett (elszámolt) bizományi díj, a vásárolt vételi opció díja nélkül is meghatározható.
62. § (1) Tulajdoni részesedést jelentő befektetéseknél, továbbá hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknál bekerülési érték a 47–50. § szerinti tételek, vagy csoportos nyilvántartás esetén a beszerzési értékek alapján számított átlagos (súlyozott) beszerzési ár, vagy a FIFO módszer szerint meghatározott beszerzési ár.
(2)375 Vásárolt készleteknél (anyag,áru) bekerülési érték a 47–50. § szerinti tételek, vagy a beszerzési értékek alapján számított átlagos (súlyozott) beszerzési ár, vagy a FIFO módszer szerint meghatározott bekerülési érték; saját termelésű készleteknél (befejezetlen termelés, félkész és késztermék, állatok) előállítási érték az 51. § szerinti közvetlen önköltség, vagy az átlagos (súlyozott) közvetlen önköltség, vagy a FIFO módszer szerint meghatározott közvetlen önköltség. A közvetlen önköltség utókalkulációval meghatározott vagy norma szerinti közvetlen önköltség lehet. A befejezetlen termelés norma szerinti közvetlen önköltsége a félkész termék, a késztermék norma szerinti közvetlen önköltségéből a készültségi fok alapján arányosítással is meghatározható.
(3)376
(4) Valutakészleteknél, devizakészleteknél bekerülési érték a beszerzéskori árfolyamon számított forintérték, vagy az átlagos (súlyozott) beszerzési árfolyamon, vagy a FIFO módszer szerinti árfolyamon számított forintérték.
(5) Az (1)–(4) bekezdés szerinti eszközöknél könyv szerinti érték az (1)–(4) bekezdés szerinti bekerülési érték, csökkentve a már elszámolt értékvesztéssel, növelve az értékvesztés visszaírt összegével.
63. § (1)377 A mérlegben a 25. § (2)–(8) bekezdése szerint meghatározott immateriális jószágot a 47–51. § szerinti bekerülési értéken, illetve ezen bekerülési értéknek az 52–53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, az immateriális javakra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) – a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.
(2) A vagyoni értékű jog és a szellemi termék könyv szerinti értékét meghaladó – az 58. § alapján meghatározott – piaci értékét az immateriális javak értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.
(3)378 A mérlegben a 26. § (2)–(7) bekezdése szerint meghatározott tárgyi eszközt, tenyészállatot és beruházást a 47–51. § szerinti bekerülési értéknek az 52–53. § szerint elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenéssel csökkentett, a terven felüli értékcsökkenés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén, a beruházásokra adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) – a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értékén kell kimutatni.
(4) A 26. § (2)–(6) bekezdése szerint meghatározott tárgyi eszköz, tenyészállat terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével megállapított nettó értékét meghaladó – az 58. § szerint meghatározott – piaci értékét a tárgyi eszközök értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.
64. § (1) A mérlegben a gazdasági társaságban lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetést – függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel – a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(2) A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő, egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt – függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel – a 62. § (1) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(3) A gazdasági társaságban lévő – 27. § (2), (4) bekezdése szerinti – tulajdoni részesedést jelentő befektetés bekerülési értékét meghaladó piaci értékét a befektetett pénzügyi eszközök értékhelyesbítéseként külön kell kimutatni a saját tőke részét képező értékelési tartalékkal azonos összegben.
(4)379 Az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés
a) bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet az értékpapírhoz hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú értékpapír esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;
b) valós értéke és az azt meghaladó bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú értékpapír esetén az értékpapírhoz hozzárendelt negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés esetében az (1)–(2) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.
(5)380 Az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értéke – az (1)–(2) bekezdéstől eltérően – a bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.
65. § (1) A mérlegben a követelést (ideértve a hitelintézetekkel, a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a pénzeszközöket, a kölcsönként, az előlegként adott összegeket is) – függetlenül attól, hogy az a forgóeszközök, illetve a befektetett pénzügyi eszközök között szerepel – az elfogadott, az elismert összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(2) A mérlegben a külföldi pénzértékre szóló követelést az elfogadott, az elismert devizaösszegnek a szerződés szerinti teljesítéskori (illetve mérlegfordulónapi), a 60. § szerinti árfolyamán, illetve a már elszámolt, devizában meghatározott értékvesztés nyilvántartási árfolyamán csökkentett, az értékvesztés devizában visszaírt összegének a nyilvántartási árfolyamon számított értékével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(3) A pénzügyi lízinggel kapcsolatos – a 27. § (3), (5), (6) bekezdése szerint kimutatott – követelés összege nem foglalja magában a pénzügyi lízinggel kapcsolatosan járó kamat összegét. Az ilyen címen felvett követelés összegét a megfizetett lízingdíjnak a lízingszerződésben meghatározott törlesztés összegével csökkentetten kell a mérlegbe beállítani.
(4) A mérlegben a követelés fedezetére kapott váltót a leszámítolásig, az átruházásig, a pénzügyi rendezésig a követelés (1)–(2) bekezdése szerinti elfogadott, elismert értékén, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett és az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(5) A mérlegben a 29. § (6)–(8) bekezdése szerinti egyéb követelést a járó, az igényelt, a fizetett összegben, az átvett értéken, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(6) A mérlegben a követelést az (1)–(5) bekezdés szerinti könyv szerinti értéken addig kell kimutatni, amíg azt pénzügyileg vagy egyéb módon (a Polgári Törvénykönyv szerinti beszámítással, eszközátadással) nem rendezték, váltóval ki nem egyenlítették, illetve amíg azt el nem engedték vagy behajthatatlan követelésként le nem írták.
(7)381 A mérlegben behajthatatlan követelést nem lehet kimutatni. A részben vagy egészében behajthatatlan követelést legkésőbb a mérlegkészítéskor – a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján – az üzleti év hitelezési veszteségeként le kell írni.
(8)382 Az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt követelés
a) befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke és az azt meghaladó valós értéke közötti különbözetet a követeléshez hozzárendelt pozitív értékelési különbözetként kell kimutatni, kereskedési célú követelés esetén a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel, az értékesíthető követelés esetén a valós értékelés értékelési tartalékával szemben;
b) valós értéke és az azt meghaladó, a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési értéke közötti különbözetet kereskedési célú követelés esetén negatív értékelési különbözetként a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival szemben, az értékesíthető követelés esetében az (1)–(6) bekezdés szerinti bekerülési értéket csökkentő értékvesztésként kell kimutatni.
(9)383 Az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú követelés könyv szerinti értéke – az (1)–(6) bekezdéstől eltérően – a befolyt törlesztésekkel csökkentett bekerülési érték értékelési különbözettel módosított összege.
66. § (1)384 A mérlegben a 28. § (2)–(3) bekezdése szerinti készletet a 62. § (2) és (3) bekezdése szerinti bekerülési értéken, illetve az 56. § szerint elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken, a készletekre adott előleget az átutalt (megfizetett, kiegyenlített) – a levonható előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(2) A mérlegben a pénztár, csekkek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a pénztárban lévő forintpénzkészlet értékét, a valutakészlet 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét, az elektronikus pénzeszközök értékét, a kapott csekkek értékét kell kimutatni.
(3) A mérlegben a bankbetétek értékeként az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézetnél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékét, továbbá a devizaszámlán lévő deviza bankkivonattal egyező értékének a 60. § (2) bekezdése szerint átszámított forintértékét kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azokat belföldi vagy külföldi hitelintézetben helyezték el.
67. § (1) A saját tőkét, a céltartalékot, a kötelezettségeket a mérlegben – a 60. §-ban foglaltak figyelembevételével – könyv szerinti értéken kell kimutatni.
(2) A mérlegben – a saját tőke elemei között – külön tételben negatív előjellel kell szerepeltetni a jegyzett, de még be nem fizetett tőke értékét, ideértve a kedvezményes áron kibocsátott dolgozói részvények, dolgozói üzletrészek értékének a dolgozókat terhelő, általuk még nem rendezett hányadának megfelelő értékét is.
68. § (1) Ha a kötelezettség visszafizetendő összege nagyobb a kapott összegnél, a visszafizetendő összeget a mérlegben – jogcímének megfelelően – a kötvénykibocsátás miatti tartozások, az egyéb kötelezettségek vagy a váltótartozások között kell kimutatni a kötelezettség visszafizetésének időpontjáig, és a kiegészítő mellékletben be kell mutatni. A fizetendő kamatként elszámolt különbözetből a tárgyévet követő üzleti év(ek)et terhelő összeget az aktív időbeli elhatárolások között kell állományba venni, és időarányosan kell elszámolni.
(2) A pénzügyi lízinggel kapcsolatos – a 42. § (5) bekezdése szerinti – kötelezettség összegét a megfizetett lízingdíjnak a lízingszerződésben meghatározott törlesztés összegével csökkentetten kell a mérlegbe beállítani. Az ilyen címen felvett kötelezettség összege nem foglalja magában a pénzügyi lízinggel kapcsolatosan fizetendő kamat összegét.
(3)385 A vevőtől forintban kapott előleget a ténylegesen befolyt összegben, a devizában kapott előleget a 60. § szerint forintra átszámított összegben kell a mérlegben kimutatni a szerződés szerinti teljesítést követő elszámolásig, az előleg visszautalásáig, illetve más módon történő elszámolásáig.
(4) A forintban felvett hitelt, kölcsönt a ténylegesen folyósított, illetve a törlesztésekkel csökkentett összegben, a devizában felvett hitelt, kölcsönt a ténylegesen folyósított deviza, illetve a törlesztésekkel csökkentett deviza 60. § szerint forintra átszámított összegében kell a mérlegben kimutatni.
(5)386 Az áruszállításból, a szolgáltatás teljesítéséből származó, általános forgalmi adót is tartalmazó
a) forintban teljesítendő kötelezettséget az elismert, számlázott összegben,
b) devizában teljesítendő kötelezettséget – kivéve, ha az ellenérték kiegyenlítése a 48. § (7) bekezdésének c) pontja alapján exportáruval történik – az elismert, számlázott devizaösszegnek a 60. § szerint forintra átszámított összegében
kell a mérlegben kimutatni mindaddig, amíg azt pénzeszközzel, váltóval, eszközátadással, a Polgári Törvénykönyv szerinti beszámítással ki nem egyenlítették, egyéb, illetve halasztott bevételként el nem számolták.
(6) A forintban fennálló váltótartozásokat a fizetendő forintösszegben, a devizában fennálló váltótartozásokat a devizaösszegnek a 60. § szerint forintra átszámított összegében kell a mérlegben – az (1) bekezdés figyelembevételével – kimutatni.
A mérlegtételek alátámasztása leltárral
69. §387 (1) A könyvek üzleti év végi zárásához, a beszámoló elkészítéséhez, a mérleg tételeinek alátámasztásához olyan leltárt kell összeállítani és e törvény előírásai szerint megőrizni, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza – az (5) bekezdés figyelembevételével – a vállalkozónak a mérleg fordulónapján meglévő eszközeit és forrásait mennyiségben és értékben.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítése keretében a vállalkozónak a főkönyvi könyvelés és az analitikus nyilvántartások adatai közötti egyeztetést az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan el kell végeznie.
(3) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő folyamatos mennyiségi nyilvántartást vezet, a leltárba bekerülő adatok valódiságáról – a leltár összeállítását megelőzően – leltározással köteles meggyőződni, és azt az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatában meghatározott időszakonként, de legalább háromévente mennyiségi felvétellel, illetve minden üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt – letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó – eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.
(4) Ha a vállalkozó a számviteli alapelveknek megfelelő mennyiségi nyilvántartást nem vezet, vagy e nyilvántartást nem folyamatosan vezeti, akkor a leltárba bekerülő adatok valódiságáról – a leltár összeállítását megelőzően – leltározással köteles meggyőződni, és az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozó leltározást mennyiségi felvétellel, illetve a csak értékben kimutatott eszközöknél és kötelezettségeknél, valamint az idegen helyen tárolt – letétbe helyezett, portfolió-kezelésben, vagyonkezelésben lévő értékpapíroknál és egyéb, a pénzeszközök közé nem tartozó – eszközöknél, továbbá a dematerializált értékpapíroknál egyeztetéssel kell elvégeznie.
(5) A vállalkozó – a (3)–(4) bekezdéstől eltérően – az üzleti év mérlegfordulónapját megelőző negyedévben vagy az azt követő negyedévben is ellenőrizheti mennyiségi felvétellel árukészletei nyilvántartásának a mérleg fordulónapjára vonatkozó adatai helyességét. A mennyiségi felvétel alapján szükségessé váló módosításokat az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan kell elszámolni.
(6) A vállalkozó nem alkalmazhatja az (5) bekezdésben foglaltakat, ha árukészleteiről sem mennyiségi, sem értékbeni nyilvántartást nem vezet.
Az eredménykimutatás tartalma, tagolása
70. §388 (1) Az eredménykimutatás a vállalkozó adózott eredményének a levezetését – az ellenőrzés megállapításai alapján az előző üzleti év(ek) adózott eredményét módosító jelentős összegű hibák eredményre gyakorolt hatását elkülönítetten – tartalmazza, az eredmény keletkezésére, módosítására ható főbb tényezőket, az adózott eredmény összetevőit, kialakulását mutatja be.
(2) Az üzleti év adózott eredményét az üzemi (üzleti) tevékenység eredménye és a pénzügyi műveletek eredménye (a továbbiakban együtt: adózás előtti eredmény) adófizetési kötelezettség levonásával csökkentett összegében kell meghatározni.
71. § (1) Az üzemi (üzleti) tevékenység eredménye – a vállalkozó döntésétől függően – kétféle módon állapítható meg:
a) az üzleti évben elszámolt értékesítés nettó árbevételének, az eszközök között állományba vett saját teljesítmények értékének, az egyéb bevételeknek, valamint az üzleti évben elszámolt anyagjellegű ráfordítások, személyi jellegű ráfordítások, értékcsökkenési leírás és egyéb ráfordítások együttes összegének különbözeteként (összköltség eljárással);
b) az üzleti évben elszámolt értékesítés nettó árbevételének és az értékesítés közvetlen költségei, az értékesítés közvetett költségei különbözetének, valamint az egyéb bevételek és az egyéb ráfordítások különbözetének összevont értékeként (forgalmi költség eljárással).
(2)389 Az üzemi (üzleti) tevékenységre vonatkozó eredménymegállapítás (1) bekezdés szerinti két módjának tagolását a 2. és 3. számú melléklet tartalmazza. A vállalkozó a 2., illetve a 3. számú melléklet közül választhat. Amennyiben azonban a vállalkozó az egyik üzleti évben összköltség eljárással, a másik évben forgalmi költség eljárással, illetve fordítva készíti az eredménykimutatást, biztosítani kell, hogy a tárgyév adataival az előző üzleti év adatai összehasonlíthatók legyenek. Egyik eljárásról (változatról) a másikra való áttérésről a kiegészítő mellékletben tájékoztatást kell adni és az áttérést indokolni kell.
(3) Az ellenőrzés által megállapított nem jelentős összegű hibák eredményre gyakorolt hatását az eredménykimutatás megfelelő tárgyévi adatai tartalmazzák.
(4) Az eredménykimutatás 2. és 3. számú mellékletben megadott tételeinek további tagolása megengedett, amennyiben az egyes tételek további részletezése az eredmény valós értéke kialakulásának megismeréséhez, alátámasztásához ez szükséges. Új tételek is felvehetők, ha azok jogszabály szerinti tartalmát az előírt séma szerinti tételek egyikének e törvény szerinti elnevezése, tartalma sem fedi le.
(5) A 2. és a 3. számú mellékletben megadott eredménykimutatás arab számmal jelzett tételei egy-egy római számmal jelzett bevétel-, illetve ráfordításcsoporton belül összevonhatók, ha
a) azok összegükben a megbízható és valós összkép szempontjából nem jelentősek,
b) azok összevonása elősegíti a világosság elvének érvényesülését,
c) az összevont tételek és az összevonás indoka a kiegészítő mellékletben bemutatásra kerül.
(6) Az (5) bekezdés szerinti összevonás nem érintheti a kapcsolt vállalkozásokkal összefüggő tételeket.
(7) Nem kell az eredménykimutatásban feltüntetni azon arab számmal jelzett tételeket, amelyeknél sem az előző üzleti évre, sem a tárgyévre vonatkozóan adat nem szerepel.
Az eredménykimutatás tételeinek tartalma
72. § (1)390 Az értékesítés nettó árbevételeként kell kimutatni a szerződés szerinti teljesítés időszakában az üzleti évben értékesített vásárolt és saját termelésű készletek, valamint a teljesített szolgáltatások ártámogatással és felárral növelt, engedményekkel csökkentett – általános forgalmi adót nem tartalmazó – ellenértékét.
(2) A teljesítés időszakában (üzleti évében) elszámolt értékesítés nettó árbevétele magában foglalja
a)391 a vevőnek a szerződésben meghatározott feltételek szerinti teljesítés alapján kiállított, elküldött, a vevő által elismert, elfogadott számlában, nyugtában, illetve – ha az eladó számla, nyugta kiállítására nem kötelezett – egyéb számviteli bizonylatban rögzített, vagy a pénzeszközben kapott – általános forgalmi adót nem tartalmazó – ellenértékkel egyező árbevételt,
b) a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe által a külföldi székhelyű vállalkozásnak, a külföldi székhelyű vállalkozás más fióktelepének teljesített termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás számlázott ellenértékét az egymás közötti megállapodásban, szerződésben meghatározott feltételek teljesítésekor a külföldi székhelyű vállalkozás, illetve annak más fióktelepe által elismert – általános forgalmi adót nem tartalmazó – összegben,
c)392 az árbevételbe beszámító ártámogatást az adóhatósággal történő elszámolás alapján.
(3) Az értékesítés nettó árbevétele magában foglalja a pénzügyi lízing keretében a lízingbevevőnek átadott termék, továbbá a részletfizetéssel, a halasztott fizetéssel történő eladáskor az eladott termék számlázott – általános forgalmi adót nem tartalmazó – ellenértékét, eladási árát, a termék átadásakor, függetlenül a részletek megfizetésétől, a tulajdonjog megszerzésétől, illetve annak időpontjától.
(4) Az értékesítés nettó árbevételeként kell elszámolni:
a)393 a kötelezettségek teljesítésére, a csereszerződés keretében átadott vásárolt és saját termelésű készletek, nyújtott szolgáltatások – általános forgalmi adót nem tartalmazó – számlázott, megállapodás, csereszerződés szerinti értékét a készlet átadás-átvétel, a szolgáltatásnyújtás időpontjában;
b)394 az értékesített göngyöleg betétdíjas árának számla, nyugta szerinti – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét;
c)395 a gazdasági társaságnál a jegyzett tőkének tőkekivonással történő leszállításakor a bevont részvények, üzletrészek, egyéb társasági részesedések ellenében átadott vásárolt és saját termelésű készletek – általános forgalmi adót nem tartalmazó – számlázott, a létesítő okiratban, annak módosításában, illetve az arra jogosult testület határozatában rögzített értékének összegét,
d)396 a befektetett eszközök használati, üzemeltetési, kezelési jogának átengedéséért kapott – általános forgalmi adót nem tartalmazó – számlázott ellenértéket,
e)397
(4a)398 Az értékesítés nettó árbevételét:
a) növeli az az összeg, amellyel a szerződés elszámolási egysége – általános forgalmi adót nem tartalmazó – teljes szerződéses ellenértékének teljesítési fok arányában számított összege meghaladja a szerződés elszámolási egységével kapcsolatban – az e bekezdés, a (2)–(4) bekezdés és a 73. § alapján – elszámolt árbevételt,
b) csökkenti az az összeg, amellyel a szerződés elszámolási egységével kapcsolatban – az e bekezdés, a (2)–(4) bekezdés és a 73. § alapján – elszámolt árbevétel meghaladja a szerződés elszámolási egysége – általános forgalmi adót nem tartalmazó – teljes szerződéses ellenértékének teljesítési fok arányában számított összegét.
(5)399 Az értékesítés nettó árbevételét módosító (növelő vagy csökkentő) tételként kell elszámolni a nem pénzügyi eszköz eladásával teljesülő származékos ügyletek esetében az ügyletnek a zárás napján érvényes valós értékét a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításaival, illetve a pénzügyi műveletek egyéb bevételeivel szemben.
73. § (1)400 Az értékesítés nettó árbevétele nem tartalmazhatja az értékesítésről kiállított számviteli bizonylatban – a konkrét vásárolt és saját termelésű készlethez, szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan – adott engedmény összegét.
(2) Az értékesítés nettó árbevételét csökkentő tételként kell elszámolni:
a)401 a vásárolt és saját termelésű készlet értékesítéséhez, a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan utólag adott engedmény helyesbítő számviteli bizonylatban rögzített – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét (a helyesbítés a teljesítés időpontjára vonatkozik);
b)402 a vásárolt és saját termelésű készlet értékesítéséhez, a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan – a teljesítés időpontjában már fennálló, megismerhető, a szerződés szerinti feltételektől való eltérések vagy a teljesítést követően végrehajtott szerződésmódosítások miatt – utólag adott engedmény helyesbítő számviteli bizonylatban rögzített – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét (a helyesbítés a teljesítés időpontjára vonatkozik);
c)403 a – teljesítés időpontjában a vevő által szerződés szerinti teljesítésként elfogadott – vásárolt és saját termelésű készlet értékesítéséhez, szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan – a szavatossági jogok (igények) érvényesítése során – utólag adott engedmény helyesbítő számviteli bizonylatban rögzített – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét (a helyesbítés a szavatossági igény megismerésének időpontjára vonatkozik);
d)404 az értékesített és később visszavett, a két időpont között használt – a 72. § (3) bekezdése szerinti – termék visszavételkori piaci értékét, legfeljebb eredeti eladási árát, a helyesbítő számviteli bizonylatban rögzített, a szerződés szerinti feltételek teljesülésének későbbi meghiúsulása miatt az eredeti ellenértéknek részben vagy teljesen visszatérített – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét (a helyesbítés a visszavétel időpontjára vonatkozik);
e)405 a vásárolt és saját termelésű készlet értékesítéséhez kapcsolódó visszáru, valamint az értékesített és később visszavett betétdíjas göngyöleg helyesbítő számviteli bizonylatban rögzített – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét (a helyesbítés a visszaszállítás, a visszavétel időpontjára vonatkozik).
(3)406 Az értékesítés nettó árbevételét növelő tételként kell elszámolni a vásárolt és saját termelésű készlet értékesítéséhez, a szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan utólag felszámított felár, az eladási árat növelő korrekciók helyesbítő számviteli bizonylatban rögzített – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét (a helyesbítés a teljesítés időpontjára vonatkozik).
(4)407 Az értékesítés nettó árbevételét módosítja az a felek között utólag elszámolt, a szokásos piaci ár és az alkalmazott ellenérték alapján számított különbözet, amellyel a Tao. törvény 18. §-a alapján az értékesítőnek az értékesítésre tekintettel a társasági adó alapját módosítani kellene, amennyiben a különbözetet a könyvviteli elszámolásában az értékesítés nettó árbevétele módosításaként nem szerepeltetné.
74. § (1)408 Belföldi értékesítés árbevételeként kell elszámolni a belföldi vevőnek értékesített vásárolt és saját termelésű készlet, valamint a belföldi igénybe vevő részére teljesített szolgáltatás 75. § szerint meghatározott értékét, függetlenül attól, hogy azt forintban, devizában, valutában, termék- vagy szolgáltatásimporttal egyenlítik ki. Belföldi értékesítés árbevételeként kell elszámolni a vámszabad és a tranzitterületen lévő vállalkozónak történő közvetlen értékesítés értékét, továbbá a vámszabad és a tranzitterületen lévő vállalkozónál a belföldi vállalkozónak, illetve a más vámszabad és tranzitterületen lévő vállalkozónak történő közvetlen értékesítés értékét.
(2)409 Exportértékesítés árbevételeként kell elszámolni a vásárolt és saját termelésű készlet külkereskedelmi termékforgalomban külföldi vevőnek történő értékesítésének, továbbá a külföldi igénybe vevő részére végzett szolgáltatásnyújtásnak a 75. § szerint meghatározott értékét, függetlenül attól, hogy azt devizában, valutában, forintban, termék- vagy szolgáltatásimporttal egyenlítik ki.
(3)410
75. § (1)411 Az értékesítés 72. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti árbevételének ellenértéke kiegyenlíthető számlajóváírással forintban vagy devizában, készpénzben forintban vagy jogszabályi előírás alapján valutában, az értékesítés devizában meghatározott ellenértékével azonos értékű importáruval, importszolgáltatással.
(2) Ha az ellenérték kiegyenlítése a 72. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti számla alapján forintban történik, akkor a számla szerinti – általános forgalmi adót nem tartalmazó – forintértéket kell árbevételként elszámolni.
(3) Az ellenértéknek forintban (készpénzben) történő kiegyenlítésekor a kapott forintértéknek az általános forgalmi adóval csökkentett összegét kell árbevételként figyelembe venni.
(4) Ha az ellenérték kiegyenlítése a 72. § (2) bekezdésének a) pontja szerinti számla alapján devizában történik, akkor a számla szerinti – általános forgalmi adót nem tartalmazó – deviza (7) bekezdés szerint átszámított forintértékét kell árbevételként elszámolni.
(5) Az ellenértéknek valutában (készpénzben) történő kiegyenlítésekor a kapott valuta (7) bekezdés szerint átszámított – általános forgalmi adót nem tartalmazó – forintértékét kell árbevételként figyelembe venni.
(6) Ha az exportértékesítés devizában meghatározott ellenértékét azonos devizaértékű importáruval, illetve importszolgáltatással egyenlítik ki, az importbeszerzés, illetve az exportárbevétel forintértékét az importbeszerzés, illetve az exportértékesítés, az exportszolgáltatás szerződés szerinti devizaértékének az első teljesítés napjára vonatkozó – a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti – devizaárfolyamon átszámított forintértékén kell meghatározni. Így az importbeszerzés értéke és az exportértékesítés árbevétele forintértékben is azonos lesz.
(7) A 72. § (2) bekezdése a) pontjának megfelelő számla szerinti devizát, az ellenértékként kapott valutát a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó – a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti – devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.
76. § (1) Aktivált saját teljesítmények értékeként a saját előállítású eszközöknek az üzleti évben aktivált (az eszközök között állományba vett) értéke és a saját termelésű készletek állományváltozása együttes (összevont) összegét kell kimutatni.
(2)412 Saját előállítású eszközök aktivált értékeként kell kimutatni a saját vállalkozásban végzett és az eszközök között állományba vett saját teljesítmények [tárgyi eszközök, immateriális javak, a 48. § (1), (3) bekezdése szerinti, az eszközök értékét növelő munkák], továbbá a tenyészállattá átminősített növendékállatok, valamint a törvény előírásai szerint az egyéb ráfordítások között elszámolandó saját előállítású eszközök és saját teljesítmények – 51. § szerint meghatározott – közvetlen önköltségen számított értékét (ideértve a saját termelésű készletek értékvesztését is).
(3) A saját termelésű készletek – 66. § (1) bekezdése szerint meghatározott értéke – üzleti év végi záróállományának és az üzleti év elejei nyitóállományának különbözetét kell állományváltozásként figyelembe venni.
77. § (1)413 Egyéb bevételek az olyan, az értékesítés nettó árbevételének részét nem képező bevételek, amelyek a rendszeres tevékenység (üzletmenet) során keletkeznek, és nem minősülnek pénzügyi műveletek bevételeinek
(2)414 Az egyéb bevételek között kell elszámolni:
a) a káreseményekkel kapcsolatosan kapott bevételeket,
b) a kapott bírságok, kötbérek, fekbérek, késedelmi kamatok, behajtási költségátalányok, kártérítések, sérelemdíjak összegét,
c) a behajthatatlannak minősített – és az előző üzleti év(ek)ben hitelezési veszteségként leírt – követelésekre kapott összeget,
d) a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – belföldi vagy külföldi gazdálkodótól, illetve természetes személytől, valamint államközi szerződés vagy egyéb szerződés alapján külföldi szervezettől kapott támogatás, juttatás összegét,
e) a termékpálya-szabályozáshoz kapcsolódó, terméktanácsok által fizetett termékpálya-szabályozás összegét,
ha az a tárgyévhez vagy a tárgyévet megelőző üzleti év(ek)hez kapcsolódik és azt a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg rendezték. Az egyéb bevételkénti elszámolásnak nem feltétele a mérlegkészítés időpontjáig történő pénzügyi rendezés, ha külön jogszabály eltérően rendelkezik, illetve a d) pontban foglalt támogatás esetén, ha a támogatási szerződés alapján a mérlegkészítés időpontjáig a támogatással való elszámolás megtörtént.
(3) Az egyéb bevételek között kell kimutatni:
a) a 41. § (1)–(2) és (4) bekezdése szerint képzett céltartalék összegének felhasználását (csökkenését, megszűnését);
b)415 a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – az adóhatóságtól, jogszabály által meghatározott szervezettől megkapott, illetve az üzleti évhez kapcsolódóan a mérlegkészítés időpontjáig – a vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelően – igényelt (járó) támogatás, juttatás összegét;
c)416
d)417 az eredeti követelést engedményezőnél (eladónál) az átruházott (engedményezett) – forgóeszközök között kimutatott – követelés engedményes által elismert értékének és könyv szerinti értékének a különbözetét, amennyiben az elismert érték meghaladja a könyv szerinti értéket, a követelés átruházásakor;
e)418 az immateriális jószág, a tárgyi eszköz értékesítése esetén (ideértve azt is, ha az immateriális jószág, a tárgyi eszköz a mérlegben, a könyvekben nincs kimutatva), továbbá az immateriális jószág, a tárgyi eszköz 72. § (4) bekezdés a) és c) pontja szerinti jogcímen történő átadása esetén az értékesítésből, az átadásból származó bevétel és a könyv szerinti érték különbözetét, amennyiben a bevétel meghaladja a könyv szerinti értéket, az értékesítéskor, az átadáskor;
f) a biztosító által fizetett, illetve a mérlegkészítés időpontjáig elfogadott, visszaigazolt – tárgyévi, illetve a tárgyévet megelőző üzleti évi káreseményhez kapcsolódó – összeget;
g)419 a követelés eredeti jogosultjánál – ha a követelésre korábban értékvesztést számolt el – a követelés könyv szerinti értékét meghaladóan realizált összeget;
h)420 a nyereség jellegű kerekítési különbözetet;
i)421 a vagyonrendelőnél a bizalmi vagyonkezelésbe adott eszközök bizalmi vagyonkezelési szerződés szerinti értékét;
j)422 a vagyonrendelőnél a kezelt vagyon részbeni vagy teljes kiadásakor az átvett vagyon vagyonrendelőnek járó összegét;
k)423 a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, értékpapírnak vagy részesedésnek nem minősülő vagyontárgyak, vagyoni értékű jogok nyilvántartás szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a létesítő okiratban meghatározott érték a több;
l)424 a tartozásátvállalás során harmadik személy által – ellentételezés nélkül – átvállalt kötelezettség szerződés (megállapodás) szerinti összegét, továbbá a hitelező által – osztaléktartozásnak nem minősülő – elengedett, valamint az elévült kötelezettség összegét, ha ahhoz beszerzett eszköz nem kapcsolódik;
m)425 a visszafizetési kötelezettség nélkül kapott, a (2) bekezdés d) pontja alá nem tartozó, illetve nem fejlesztési célra kapott támogatás, véglegesen átvett pénzeszközök összegét;
n)426 térítés nélkül kapott (igénybe vett) szolgáltatások piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;
o)427 45. § (3) bekezdése szerint halasztott bevételként elhatárolt negatív üzleti vagy cégértékből az üzleti évben a 45. § (4) bekezdése szerint leírt összeget;
p)428 az üzletág értékesítésének nyereségét [a kivezetett eszközök és az átvállalt kötelezettségek (ideértve a céltartalékokat és az időbeli elhatárolásokat is) könyv szerinti értéke közötti különbözetnek, valamint a kapott (járó) vagy fizetett (fizetendő) összegnek a nyereségjellegű különbözetét].
(4)429 Egyéb bevételként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni:
a) az elengedett kötelezettség összegét akkor, ha az részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő beszerzett eszközhöz kapcsolódik, legfeljebb az elengedett kötelezettséghez kapcsolódóan beszerzett eszköz könyv szerinti értékének összegéig;
b) fejlesztési célra – visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett támogatás, véglegesen átvett pénzeszközök összegét;
c) a térítés nélkül – visszaadási kötelezettség nélkül – átvett, az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt, részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő eszközök piaci – illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti – értékét;
d) a tartozásátvállalás során harmadik személy által – ellentételezés nélkül – átvállalt kötelezettség szerződés (megállapodás) szerinti összegét, ha az részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő beszerzett eszközhöz kapcsolódik, legfeljebb az átvállalt kötelezettséghez kapcsolódóan beszerzett eszköz könyv szerinti értékének összegéig.
(4a)430 Egyéb bevételként kell kimutatni a (4) bekezdés szerint halasztott bevételként elszámolt, időbelileg elhatárolt összegből a 45. § (2) bekezdése szerint a kapcsolódó költségek, ráfordítások ellentételezésére megszüntetett összeget.
(5) Egyéb bevételként kell elkülönítetten kimutatni az értékvesztések visszaírt összegeit [ideértve az immateriális javak, a tárgyi eszközök 53. § szerint elszámolt terven felüli értékcsökkenésének visszaírt összegét, továbbá a követelések 55. § (3) bekezdése, a készletek 56. § (4) bekezdése szerint visszaírt értékvesztésének összegét], valamint a kereskedelmi áruk nyereségjellegű leltárértékelési különbözetének összegét.
(6)431 Egyéb bevételt csökkentő tételként kell elszámolni a (3) bekezdés e) pontja szerint értékesített és a szerződés szerinti feltételek teljesítésének későbbi meghiúsulása miatt visszavett, a két időpont között használt eszköz – 73. § (2) bekezdés d) pontja szabályai szerinti – visszavételkori értékét.
(7)432 Egyéb bevételként kell kimutatni az üzleti évhez kapcsolódó, szerződésen alapuló – konkrét termékhez, anyaghoz, áruhoz, szolgáltatásnyújtáshoz közvetve kapcsolódó, nem számlázott – utólag kapott (járó) engedmény szerződés szerinti összegét, ideértve az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti közvetett pénz-visszatérítési akció keretében kapott (járó) engedmény – általános forgalmi adóval csökkentett – összegét is.
78. § (1) Az anyagjellegű ráfordítások között kell kimutatni a vásárolt és felhasznált anyagok értékét, az igénybe vett (vásárolt) szolgáltatások – le nem vonható általános forgalmi adót is magában foglaló – értékét, az egyéb szolgáltatások értékét, az eladott áruk beszerzési értékét és az eladott (közvetített) szolgáltatások értékét.
(2)433 Anyagköltségként az üzleti évben felhasznált vásárolt anyagok bekerülési (értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt bekerülési) értékét, továbbá a vásárolt növendék-, hízó- és egyéb állatok bekerülési értékét kell kimutatni. A termelés, a tevékenység, a szolgáltatás során keletkezett hulladékok, haszonanyagok értékével, az anyagok bekerülési értékében figyelembe vett vámteher, jövedéki adó, termékdíj visszatérített összegével az anyagköltséget csökkenteni kell.
(3) Az igénybe vett szolgáltatások értékeként az üzleti évben igénybe vett anyagjellegű és nem anyagjellegű szolgáltatások bekerülési értékét a – le nem vonható általános forgalmi adót is magában foglaló – számlázott, fizetett, szerződésben meghatározott összegben kell elszámolni.
(4)434 Az egyéb szolgáltatások értékeként az üzleti évben felmerült, az eszközök bekerülési értékében el nem számolt (figyelembe nem vehető) illetéket, jogszabályon alapuló hatósági igazgatási, szolgáltatási díjat, egyéb hatósági igazgatási, szolgáltatási eljárási díjat, bankköltséget (a fizetett, fizetendő kamat kivételével) és a negatív hozamként felszámított összeget (negatív kamatot), biztosítási díjat, továbbá a saját előállítású termékeknek a saját kiskereskedelmi egységbe történő kiszállításakor, illetve (saját) üzemben történő felhasználásakor megfizetett adót, járulékot, termékdíjat a számlázott, a fizetett, a szerződésben meghatározott (számított), a bevallott összegben kell kimutatni.
(5) Az eladott áruk beszerzési értéke az üzleti évben – általában – változatlan formában eladott anyagok, áruk bekerülési (értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt bekerülési) értékét foglalja magában. Az eladott áruk beszerzési értékét növelő tételként kell kimutatni az értékesített betétdíjas göngyölegek bekerülési értékét, majd az eladott áruk beszerzési értékét csökkenteni kell a visszavett betétdíjas göngyölegek bekerülési értékével.
(6) Az eladott (közvetített) szolgáltatások értékeként a vásárolt és változatlan formában értékesített szolgáltatások bekerülési értékét kell elszámolni az értékesítéskor.
(7) A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe a külföldi székhelyű vállalkozástól, vagy annak más fióktelepétől igénybe vett szolgáltatásokat (ideértve az irányítás átterhelt költségeit, ráfordításait is) a számlázott értéken – jellegének megfelelően – a (3)–(4), illetve a (6) bekezdés szerinti szolgáltatásként köteles az anyagjellegű ráfordítások között kimutatni.
(8)435 A (3)–(4), illetve a (6) bekezdés szerint – jellegének megfelelően – elszámolt költség, ráfordítás értékét módosítja az a felek között utólag elszámolt, a szokásos piaci ár és az alkalmazott ellenérték alapján számított különbözet, amellyel a Tao. törvény 18. §-a alapján a szolgáltatást igénybe vevőnek az igénybe vett szolgáltatásra tekintettel a társasági adó alapját módosítani kellene, amennyiben a különbözetet a könyvviteli elszámolásában a szolgáltatás igénybe vétele miatti költség, ráfordítás értékének módosításaként nem szerepeltetné.
79. § (1) Személyi jellegű ráfordítások az alkalmazottaknak munkabérként, a szövetkezet tagjainak munkadíjként elszámolt összeg, a természetes személy tulajdonos (tag) személyes közreműködése ellenértékeként kivett összeg, továbbá a személyi jellegű egyéb kifizetések, valamint a bérjárulékok.
(2)436 Bérköltség minden olyan – az üzleti évhez kapcsolódó – kifizetés, amely a munkavállalókat, az alkalmazottakat, a tagokat megillető, az érvényes rendelkezések szerint bérként vagy munkadíjként elszámolandó járandóság, ideértve a természetes személy tulajdonos (tag) személyes közreműködése ellenértékeként kivett összeget is, az alkalmazásban állók és a munkavégzésre irányuló további jogviszonyban állók részére az üzleti évre bérként számfejtett, elszámolt összeg (ideértve az üzleti év után elszámolt, jóváhagyott prémiumokat, jutalmakat, valamint a 13. és a további havi fizetést is), amely elemeiben megfelel a statisztikai elszámolások szerinti keresetnek, függetlenül attól, hogy az ilyen címen kifizetett összegek után kell-e személyi jövedelemadót fizetni vagy sem, illetve alapját képezi-e vagy sem a bérjárulékoknak.
(3) A személyi jellegű egyéb kifizetések közé tartoznak a természetes személyek részére nem bérköltségként és nem vállalkozási díjként kifizetett, elszámolt összegek, beleértve ezen összegek le nem vonható általános forgalmi adóját, továbbá az ezen összegek után a vállalkozó által fizetendő (fizetett) személyi jövedelemadó összegét is.
(4)437 Bérjárulékok a szociális hozzájárulási adó, a szakképzési hozzájárulás, továbbá minden olyan adók módjára fizetendő összeg, amelyet a személyi jellegű ráfordítások vagy a foglalkoztatottak száma alapján állapítanak meg, függetlenül azok elnevezésétől.
80. § (1) Értékcsökkenési leírásként kell kimutatni:
a) az immateriális javaknak, a tárgyi eszközöknek az 52. § (1)–(4) bekezdése szerint tervezett (meghatározott), az 53. § (3) bekezdése szerint módosított értékcsökkenése összegét,
b) a (2) bekezdés szerint a használatbavételkor elszámolt összeget.
(2)438 A 200 ezer forint egyedi beszerzési, előállítási érték alatti vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, tárgyi eszközök bekerülési értéke – a vállalkozó döntésétől függően – a használatbavételkor értékcsökkenési leírásként egy összegben elszámolható.
81. § (1)439 Egyéb ráfordítások az olyan, az értékesítés nettó árbevételéhez közvetlenül vagy közvetetten nem kapcsolódó kifizetések és más veszteség jellegű tételek, amelyek a rendszeres tevékenység (üzletmenet) során merülnek fel, és nem minősülnek pénzügyi műveletek ráfordításainak.
(2) Az egyéb ráfordítások között kell elszámolni:
a) az üzleti év mérlegfordulónapja előtt bekövetkezett, a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált káreseményekkel kapcsolatos – a le nem vonható általános forgalmi adót is magában foglaló – kifizetéseket, elszámolt, fizetendő összegeket;
b)440 a fizetett, illetve a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált, elszámolt, fizetendő, a mérlegfordulónap előtti időszakhoz kapcsolódó bírságok, kötbérek, fekbérek, késedelmi kamatok, behajtási költségátalányok, kártérítések, sérelemdíjak összegét;
c)441 a költségek (a ráfordítások) ellentételezésére – visszafizetési kötelezettség nélkül – belföldi vagy külföldi gazdálkodónak – az üzleti évhez kapcsolódóan – adott támogatás, juttatás összegét;
d) a termékpálya-szabályozáshoz kapcsolódó, terméktanácsok javára teljesített – az üzleti évhez kapcsolódó – befizetések összegét;
e)442 az államháztartás egyes alrendszereivel (a központi kormányzat, az elkülönített állami pénzalapok, a helyi önkormányzatok, a társadalombiztosítás költségvetéseivel), az Európai Unió különböző pénzügyi alapjaival (pénzügyi forrásaival) elszámolt – a bekerülési érték részét nem képező, illetve a költségek között el nem számolható – adók, díjak, illetékek, hozzájárulások tárgyévre bevallott, fizetett, illetve fizetendő összegét;
f)443
g)444
h)445 a veszteség jellegű kerekítési különbözetet;
i)446 a vagyonrendelőnél a bizalmi vagyonkezelésbe adott eszközök könyv szerinti értékét;
j)447 a vagyonrendelőnél a kezelt vagyon részbeni vagy teljes kiadásakor a kezelt vagyonra szóló tartós követelés kezelt vagyon csökkenésével arányos, kivezetett összegét;
k)448 a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, értékpapírnak vagy részesedésnek nem minősülő vagyontárgyak, vagyoni értékű jogok nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a nyilvántartás szerinti érték a több;
l)449 behajthatatlannak nem minősülő, a forgóeszközök között kimutatott – vásárolt követelésnek nem minősülő – elengedett követelés könyv szerinti értékét;
m)450 a tartozásátvállalás során – ellentételezés nélkül – átvállalt kötelezettség szerződés (megállapodás) szerinti összegét – a 33. § (1) bekezdésének figyelembevételével –a tartozást átvállalónál;
n)451 a visszafizetési kötelezettség nélkül átadott, pénzügyileg rendezett, a c) pont alá nem tartozó támogatás, véglegesen átadott pénzeszközök összegét;
o)452 a 77. § (2) bekezdés d) pontja és (4) bekezdés b) pontja alapján az előző üzleti év(ek)ben kapott, bevételként elszámolt támogatás, juttatás visszafizetendő összegét;
p)453 a térítés nélkül átadott eszközök – a részesedések, az értékpapírok, a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott kölcsönök és a vásárolt követelések kivételével – nyilvántartás szerinti értékét, valamint a térítés nélkül nyújtott szolgáltatások bekerülési értékét a felszámított, az átvevő által meg nem térített általános forgalmi adóval növelt összegben;
q)454 az üzletág értékesítésének veszteségét [a kivezetett eszközök és az átvállalt kötelezettségek (ideértve a céltartalékokat és az időbeli elhatárolásokat is) könyv szerinti értéke közötti különbözetnek, valamint a kapott (járó) vagy fizetett (fizetendő) összegnek a veszteségjellegű különbözetét].
(3) Az egyéb ráfordítások között kell kimutatni:
a) a 41. § (1)–(2) és (4) bekezdése szerint az üzleti évben képzett céltartalék összegét, a képzett céltartalékot növelő összeget;
b)455 a forgóeszközök között kimutatott – vásárolt követelésnek nem minősülő – követelésnek behajthatatlan követelésként az üzleti évben leírt összegét;
c)456 az immateriális jószág, a tárgyi eszköz értékesítése esetén (ideértve azt is, ha az immateriális jószág, a tárgyi eszköz a mérlegben, a könyvekben nincs kimutatva), továbbá az immateriális jószág, a tárgyi eszköz 72. § (4) bekezdés a) és c) pontja szerinti jogcímen történő átadása esetén az értékesítésből, az átadásból származó bevétel és a könyv szerinti érték különbözetét, amennyiben a könyv szerinti érték meghaladja a bevételt, az értékesítéskor, az átadáskor;
d)457
e) a hiányzó, illetve a tárgyévben megsemmisült, az állományból kivezetett vásárolt és saját termelésű készlet könyv szerinti értékét;
f)458 az eredeti követelést engedményezőnél (eladónál) az átruházott (engedményezett) – forgóeszközök között kimutatott – követelés engedményes által elismert értékének és könyv szerinti értékének a különbözetét, amennyiben a könyv szerinti érték meghaladja az elismert értéket, a követelés átruházásakor.
(4) Az egyéb ráfordítások között elkülönítetten kell kimutatni:
a) az értékvesztés összegét, ideértve az immateriális javak, a tárgyi eszközök 53. § (1)–(2) bekezdése szerint elszámolt terven felüli értékcsökkenésének összegét, a követelések 55. § (1)–(2) bekezdése, a készletek 56. § (1)–(3) bekezdés szerint elszámolt értékvesztésének összegét;
b) a kereskedelmi áruk veszteségjellegű leltárértékelési különbözetének összegét;
c)459
(5)460 Egyéb ráfordításként kell kimutatni az üzleti évhez kapcsolódó, szerződésen alapuló – konkrét termékhez, anyaghoz, áruhoz, szolgáltatásnyújtáshoz közvetve kapcsolódó, nem számlázott – utólag adott (fizetendő) engedmény szerződés szerinti összegét, ideértve az általános forgalmi adóról szóló törvény szerinti közvetett pénz-visszatérítési akció keretében adott (fizetendő) engedmény – általános forgalmi adóval csökkentett – összegét is.
(6)461 Az egyéb ráfordítások között kell elszámolni, de halasztott ráfordításként időbelileg el lehet határolni – az összemérés számviteli alapelv érvényesülése érdekében – a vállalkozó által megvalósított (megszerzett) és jogszabályi rendelkezés alapján az üzemeltetőnek térítés nélkül, véglegesen átadott olyan eszköz (beruházás) nyilvántartás szerinti értékét, amelyet a jövőbeni vállalkozási tevékenysége érdekében valósított (szerzett) meg.
82. § (1) Az értékesítés közvetlen költségei között kell kimutatni az értékesített saját termelésű készletek és teljesített szolgáltatások közvetlen önköltségét, az eladott áruk beszerzési értékét, az eladott (közvetített) szolgáltatások értékét.
(2) Az értékesítés elszámolt közvetlen önköltsége magában foglalja az értékesített saját termelésű készletek, a teljesített saját szolgáltatások – 51. § szerint meghatározott – közvetlen önköltségét a 66. § (1) bekezdésében foglaltak szerint meghatározott értéken.
(3) Az értékesítés közvetett költségei között az értékesítés és forgalmazás költségét, az igazgatási költségeket és az egyéb általános költségeket kell szerepeltetni.
(4) Az értékesítési, forgalmazási költségek között az értékesítéssel kapcsolatos külön költségeket (csomagolási, szállítási költségek, bizományi díjak), a késztermékek, az értékesítésre váró áruk raktározási költségeit, az értékesítő részlegek és irodák költségeit, a reklám, a propaganda és a piackutatás költségeit kell kimutatni, függetlenül attól, hogy az az értékesítéshez közvetlenül hozzárendelhető-e vagy sem. Az értékesítéshez közvetlenül hozzákapcsolható költségeket, továbbá a kereskedelmi tevékenység közvetlenül elszámolható költségeit indokolt elkülönítetten kimutatni.
(5) Az igazgatási költségek között kell kimutatni az igazgatás személyi és anyagjellegű, valamint egyéb költségeit.
(6) Az egyéb általános költségek között kell kimutatni a működés egyéb közvetett költségeit.
83. § (1) A pénzügyi műveletek eredménye a pénzügyi műveletek bevételeinek és ráfordításainak különbözete.
(2)462 A pénzügyi műveletek bevételei közé tartoznak: a kapott (járó) osztalék és részesedés, a részesedésekből származó bevételek, árfolyamnyereségek, a befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírokból, kölcsönökből) származó bevételek, árfolyamnyereségek, az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek, a pénzügyi műveletek egyéb bevételei.
(3)463 A pénzügyi műveletek ráfordításai közé tartoznak: részesedésekből származó ráfordítások, árfolyamveszteségek, a befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírokból, kölcsönökből) származó ráfordítások árfolyamveszteségek, a fizetendő (fizetett) kamatok és kamatjellegű ráfordítások, a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai, a részesedések, az értékpapírok, a tartósan adott kölcsönök, a bankbetétek értékvesztése.
84. § (1)464 Kapott (járó) osztalék és részesedés a tulajdoni részesedést jelentő befektetés után kapott, az adózott eredmény felhasználásáról (az osztalék jóváhagyásáról) szóló határozat alapján járó összeg (ideértve a kamatozó részvények után kapott, illetve járó kamatot, valamint a bizalmi vagyonkezelés során a vagyonrendelőnek kifizetett, illetve járó hozamot is), amennyiben az a mérlegfordulónapig ismertté vált.
(2)465 Részesedésekből származó bevételként, árfolyamnyereségként kell elszámolni:
a) a befektetett pénzügyi eszközök között lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés értékesítésekor az értékesített befektetés eladási ára és könyv szerinti értéke közötti – nyereségjellegű – különbözetet;
b) a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott részesedés nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a létesítő okiratban meghatározott érték a több;
c) a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén (a felszámolás, a végelszámolás, a kényszertörlési eljárás befejezésekor) az erről szóló határozat jogerőre emelkedésekor a megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a megszűnt tartós részesedés ellenében kapott eszközök vagyonfelosztási javaslat szerinti (átvett kötelezettségek megállapodás szerinti értékével csökkentett) értékének a különbözetét, amennyiben a kapott eszközök értéke a több;
d)466 az átalakuló, egyesülő, szétváló gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejött gazdasági társaságban szerzett részesedés – a megszűnt részesedésre jutó, a jogelőd gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegével azonos összegű – bekerülési értékének a különbözetét az átalakulás napját követő nappal, amennyiben a szerzett részesedés értéke a több (kiválás esetén a kiválással létrejött gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegét kell figyelembe venni a különbözet számításánál);
e)467 az átvevő gazdasági társaságon kívüli tulajdonosnál (tagnál) – a gazdasági társaság beolvadása esetén – a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a megszűnt részesedésre jutó – a jogelőd gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti – saját tőke értékének (mint a jogutód gazdasági társaságban szerzett részesedés bekerülési értékének) a különbözetét az átalakulás napját követő nappal, amennyiben a saját tőke értéke a több;
f) a tulajdonosnál (a tagnál) a gazdasági társaság jegyzett tőkéjének leszállításakor, ha a tőkeleszállítás tőkekivonás útján valósul meg, a bevont tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és névértéke fejében átvett eszközök értékének a különbözetét, amennyiben az átvett eszközök értéke a több.
(2a)468 Részesedésekből származó bevételként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni a 77. § (4) bekezdés szerinti tételeket, amennyiben azok a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott részesedéshez kapcsolódnak. A halasztott bevételt a kapcsolódó ráfordítás felmerülésekor – azzal arányosan – kell elszámolni részesedésekből származó bevételként.
(3)469 Befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírokból, kölcsönökből) származó bevételként, árfolyamnyereségként kell kimutatni:
a) a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott adott kölcsön (ideértve a bankbetétet is), hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír után kapott (esedékes, járó) kamat összegét, továbbá a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír értékesítésekor az eladási árban lévő kamat összegét;
b) a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott befektetési jegyek nettó eszközértéke és névértéke közötti különbözet összegében kapott hozam összegét, függetlenül attól, hogy az kamatból, osztalékból vagy árfolyamnyereségből származik, továbbá eladáskor, beváltáskor a nettó eszközérték és a könyv szerinti érték különbözetében realizált hozamot, valamint a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott kockázatitőkealap-jegyek után kapott hozam összegét, – forgatási célú befektetés esetén a hozamokat az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek között kell figyelembe venni –;
c) a pénzügyi lízing esetén a lízingdíjban lévő kapott (járó) kamat összegét;
d) a tartós befektetést jelentő diszkont értékpapír vételára és névértéke közötti különbözetből a tárgyévre időarányosan jutó összeget;
e) a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott és eladott, beváltott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír – kamatozó értékpapírnál az eladási árban lévő kamattal, diszkont értékpapírnál a d) pont szerint elszámolt kamattal csökkentett – eladási ára, illetve névértéke és könyv szerinti értéke közötti – nyereségjellegű – különbözetet az értékesítéskor, illetve a beváltáskor;
f) a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapír vagy kölcsön nyilvántartás szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a létesítő okiratban meghatározott érték a több;
g)470 a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott átruházott (engedményezett) követelés eladási ára (az engedményes által elismert értéke) és a könyv szerinti értéke közötti – nyereségjellegű – különbözetet a követelés átruházásakor.
(3a)471 Befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírok, kölcsönök) származó bevételként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni a 77. § (4) bekezdés szerinti tételeket, amennyiben azok a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírhoz, kölcsönhöz kapcsolódnak. A halasztott bevételt a kapcsolódó ráfordítás felmerülésekor vagy kölcsön esetén annak megszűnésekor (visszafizetésekor vagy kivezetésekor) – azzal arányosan – kell elszámolni befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírok, kölcsönök) származó bevételként.
(4)472 A befektetett pénzügyi eszközök bevételét csökkentő tételként kell kimutatni a (3) bekezdés a) pontja szerinti kamatozó értékpapír vételárában lévő kamat (beszerzéskor elszámolt) összegét.
(5) Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek között kell kimutatni:
a) a forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír után kapott (esedékes, járó) kamat összegét, továbbá ezen értékpapír értékesítésekor az eladási árban lévő kamat összegét;
b)473 a forgóeszközök között kimutatott kölcsön, váltókövetelés, pénzeszközök után kapott (esedékes, járó) kamat összegét, valamint a forgóeszközök között kimutatott befektetési jegyek hozamát;
c) a forgóeszközök között kimutatott diszkont értékpapírok vételára és névértéke közötti különbözetből a tárgyévre időarányosan jutó összeget;
d) a pénzügyi intézménnyel kötött valódi penziós ügylet esetén az azonnali eladási ár és a határidős visszavásárlási ár (kötési ár) különbözetét;
e)474 a valódi penziós ügyletek és az óvadéki repóügyletek esetén a határidős viszonteladási kötelezettség mellett vásárolt eszköz követelésként kimutatott vételára és kötelezettségként kimutatott viszonteladási ára közötti különbözet összegében, valamint a kölcsönbe adott értékpapír után járó kölcsönzési díj összegében elszámolt kamatbevételt;
f)475 kamat swap ügyletek esetén, ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést:
fa) amennyiben az elszámolás az üzleti év mérlegfordulónapjáig lezárult, az ügylet realizált nyereségét, valamint az ügylethez kapcsolódóan a 32. § (5) bekezdés a) és e) pontja vagy a 44. § (5) bekezdés a) és e) pontja szerint kimutatott elhatárolás megszüntetését;
fb) amennyiben az elszámolás a mérleg fordulónapjáig nem zárult le, az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra az ügylet alapján járó kamatkülönbözet 32. § (5) bekezdés b) pontja szerinti elhatárolásának összegét, és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését;
fc) piaci érték (valós érték) fedezeti célú kamat swap ügyletek esetén azok fordulónapi valós értéke vagy belső értéke alapján a 32. § (5) bekezdés c) pontja szerinti elhatárolás összegét, és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését;
fd) cash-flow fedezeti célú kamat swap ügyletek esetén a 32. § (5) bekezdés e) pontja szerinti elhatárolás összegét;
g)476 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén, kamatjellegű bevételt csökkentő tételként a kamatfedezeti ügyletek veszteségét, ha az ügylet az üzleti év mérlegfordulónapjáig lezárult, legfeljebb a fedezett alapügylet nyereségének összegéig, továbbá a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt ügyletek várható veszteségét a kamatfedezeti célú piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletek esetében az 59/E. § (5) bekezdése szerint meghatározott összegben, illetve a kamatfedezeti célú cash-flow fedezeti ügyletnek minősülő kamat swap ügyletek esetében a változó kamatláb és a fix kamatláb névleges tőkeösszegre vetített, az adott elszámolási időszakra jutó, a mérleg fordulónapjáig időarányosan számított összegének különbözetében,
függetlenül attól, hogy azt hitelintézet, más gazdálkodó vagy magánszemély fizeti.
(6) Az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentő tételeként kell kimutatni az (5) bekezdés a) pontja szerinti kamatozó értékpapír vételárában lévő kamat (beszerzéskor elszámolt) összegét.
(7) A pénzügyi műveletek egyéb bevételei között kell kimutatni:
a) a forgóeszközök között kimutatott tulajdoni részesedést jelentő befektetések (ideértve a saját részvényt, a saját üzletrészt is) értékesítésekor az értékesített befektetés eladási ára és könyv szerinti értéke közötti – nyereségjellegű – különbözetet (árfolyamnyereséget);
b) a forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír – a kamatozó értékpapírnál az eladási árában lévő kamattal, diszkont értékpapírnál az (5) bekezdés c) pontja szerint elszámolt kamattal csökkentett – eladási ára és könyv szerinti értéke közötti – nyereségjellegű – különbözetet (árfolyamnyereséget) az értékesítéskor;
c) a forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír beváltásakor a névérték és a könyv szerinti érték közötti – nyereségjellegű – különbözetet (árfolyamnyereséget);
d) a diszkont értékpapír beváltásakor a (3) bekezdés d), illetve az (5) bekezdés c) pontja szerint kamatbevételként elszámolt összeggel csökkentett névérték és a vételár közötti – nyereségjellegű – különbözetet;
e) a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír évente történő tőketörlesztése esetén a törlesztő rész, valamint a könyv szerinti értéknek a törlesztő rész és a törlesztő részt is magában foglaló hátralévő törlesztő részek arányában meghatározott összege közötti – nyereségjellegű – különbözetet;
f)477 a deviza- és valutakészletek forintra átváltásával kapcsolatos árfolyamnyereséget, valamint a külföldi pénzértékre szóló követeléshez, kötelezettséghez kapcsolódó, az üzleti évben pénzügyileg realizált árfolyamnyereséget;
g)478 a valutakészlet, a deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír és kötelezettség mérlegfordulónapi értékelésekor – a 60. § (3) bekezdése szerint – összevontan elszámolt árfolyamnyereséget;
h) a névérték alatt vásárolt, hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír bekerülési értéke és névértéke közötti – nyereségjellegű – különbözetből az időbelileg elhatárolt összeget;
i) a névérték alatt vásárolt, hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír bekerülési értéke és névértéke közötti – nyereségjellegű – különbözet korábban időbelileg elhatárolt összegének megszüntetését;
j)479 ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést és az ügylet zárása a mérleg fordulónapjáig megtörtént, a kamat swap ügyletek kivételével a származékos ügyletek zárása időpontjában érvényes piaci árfolyam és kötési (határidős) árfolyam közötti – nyereségjellegű – különbözet teljes összegét, beleértve a származékos leszállítási ügylet keretében beszerzett eszközök bekerülés (beszerzés) napján valós értékre történő – 47. § (12) bekezdése szerinti – átértékelése miatt keletkező nyereségjellegű – különbözet összegét is, valamint az ügylethez kapcsolódóan a 32. § (5) bekezdés a) pontja vagy a 44. § (5) bekezdés a) pontja szerint kimutatott elhatárolás megszüntetését;
k)480 ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést, a nem kamatfedezeti célú, egyéb piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletek fordulónapi valós értéke vagy belső értéke alapján a 32. § (5) bekezdés c) pontja szerinti elhatárolás összegét, és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését, valamint a nem kamatfedezeti célú, egyéb cash-flow fedezeti célú ügyletek esetén a 32. § (5) bekezdés e) pontja szerinti elhatárolás összegét és annak megszüntetését;
l) a kiírt opcióért kapott opciós díjat;
m)481 a forgóeszközök között kimutatott vásárolt követelés könyv szerinti értékét meghaladó összegben befolyt pénzbevétel összegét;
n)482 a forgóeszközök között kimutatott vásárolt követelés értékesítésekor az eladási ár és a könyv szerinti érték közötti – nyereségjellegű – különbözetet;
o)483 a szerződésben meghatározott fizetési határidőn (esedékességen) belül történt pénzügyi rendezés esetén kapott – a szerződésben meghatározott, a pénzügyileg rendezendő ellenérték 3%-át meg nem haladó, nem számlázott – engedmény összegét;
p)484 közös tevékenység, közös üzemeltetés esetén a közös költségeknek (ráfordításoknak) a közös tevékenységben, a közös üzemeltetésben részt vevőkre – a tárgyévvel kapcsolatosan – átterhelt összegét, illetve a közös tevékenységből, közös üzemeltetésből származó nyereség – tárgyévvel kapcsolatosan – átvett (járó) összegét;
r) egyesülésnél a működés költségeinek – tárgyévvel kapcsolatosan – az egyesülés tagjaira átterhelt összegét,
s)485 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása során, a kereskedési célú származékos ügyletek esetén, az ügylet zárása időpontjában érvényes piaci árfolyam és kötési (határidős) árfolyam közötti – nyereségjellegű – különbözet teljes összegét, ha az ügylet zárása a mérleg fordulónapjáig megtörtént, valamint a mérleg fordulónapján érvényes piaci árfolyam és a kötési (határidős) árfolyam közötti – nyereségjellegű – különbözet összegét, ha az ügylet a mérleg fordulónapjáig nem zárult le, ideértve a 85. § (2) bekezdésének f) pontja és (3) bekezdésének t) pontja szerinti fedezeti ügyletnek az alapügylet veszteségét meghaladó összegét is;
t)486 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása során bevételt csökkentő tételként a nem kamatfedezeti célú fedezeti ügyletek veszteségének összegét, ha az ügylet zárása a mérleg fordulónapjáig megtörtént, illetve a nem kamatfedezeti célú piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletek várható veszteségének összegét, a mérlegfordulónapi piaci ár, árfolyam és a kötési (határidős) árfolyam közötti – veszteségjellegű – különbözet összegében, ha az ügylet a mérleg fordulónapjáig nem zárult le, legfeljebb a fedezett alapügylet tárgyévben elszámolt nyereségének összegében;
u)487 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú, mérlegben szereplő pénzügyi eszközök pozitív értékelési különbözetét;
v)488 a 84. § (2), (2a), (3) és (3a) bekezdésében meghatározott gazdasági események nyereségjellegű eredményeit, ha azok forgóeszközök között kimutatott részesedésekhez, értékpapírokhoz kapcsolódnak;
w)489 ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést, a nem pénzügyi eszköz eladásával teljesülő származékos ügyletek esetében a 72. § (5) bekezdése szerint elszámolt, a nem pénzügyi eszköz kötési ára (árfolyama) és az ügylet zárása időpontjában érvényes piaci ára közötti különbözetet (az ügylet zárás napján érvényes valós értékét), amennyiben a piaci ár a kisebb.
(8)490 Pénzügyi műveletek egyéb bevételeként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni a 77. § (4) bekezdés szerinti tételeket, amennyiben azok forgóeszközök között kimutatott részesedéshez, értékpapírhoz kapcsolódnak. A halasztott bevételt a kapcsolódó ráfordítás felmerülésekor – azzal arányosan – kell elszámolni a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként.
85. § (1)491 Részesedésekből származó ráfordításként, árfolyamveszteségként kell kimutatni:
a) a befektetett pénzügyi eszközök között lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés értékesítésekor az értékesített befektetés eladási ára és könyv szerinti értéke közötti – veszteségjellegű – különbözetet;
b) a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott részesedés nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a létesítő okiratban meghatározott érték a kevesebb;
c) a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén (a felszámolás, a végelszámolás, a kényszertörlési eljárás befejezésekor) az erről szóló határozat jogerőre emelkedésekor a megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a megszűnt tartós részesedés ellenében kapott eszközök vagyonfelosztási javaslat szerinti (átvett kötelezettségek megállapodás szerinti értékével csökkentett) értékének a különbözetét, amennyiben a kapott eszközök értéke a kevesebb;
d)492 az átalakuló, egyesülő, szétváló gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejött gazdasági társaságban szerzett részesedés – a megszűnt részesedésre jutó, a jogelőd gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegével azonos összegű – bekerülési értékének a különbözetét az átalakulás napját követő nappal, amennyiben a szerzett részesedés értéke a kevesebb (kiválás esetén a kiválással létrejött gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegét kell figyelembe venni a különbözet számításánál);
e)493 az átvevő gazdasági társaságon kívüli tulajdonosnál (tagnál) – a gazdasági társaság beolvadása esetén – a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a megszűnt részesedésre jutó – a jogelőd gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti – saját tőke értékének (mint a jogutód gazdasági társaságban szerzett részesedés bekerülési értékének) a különbözetét az átalakulás napját követő nappal, amennyiben a saját tőke értéke a kevesebb;
f) a tulajdonosnál (a tagnál) a gazdasági társaság jegyzett tőkéjének leszállításakor, ha a tőkeleszállítás tőkekivonás útján valósul meg, a bevont tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és névértéke fejében átvett eszközök értékének a különbözetét, amennyiben az átvett eszközök értéke a kevesebb;
g) a térítés nélkül átadott befektetett eszközök között kimutatott részesedések nyilvántartás szerinti értékét.
(1a)494 Befektetett pénzügyi eszközök (értékpapírok, kölcsönök) ráfordításaként, árfolyamveszteségeként kell kimutatni:
a) a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott és eladott, beváltott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír – kamatozó értékpapírnál az eladási árában lévő kamattal, diszkont értékpapírnál a 84. § (3) bekezdés d) pontja szerint elszámolt kamattal csökkentett – eladási ára, illetve névértéke és könyv szerinti értéke közötti – veszteségjellegű – különbözetet az értékesítéskor, illetve a beváltáskor;
b)495 a térítés nélkül átadott, hiányzó, megsemmisült, a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírok, valamint a térítés nélkül átadott, elengedett, behajthatatlannak minősített, a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott kölcsönök könyv szerinti értékét;
c) a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott befektetési jegyek eladásakor, beváltásakor a nettó eszközérték és a könyv szerinti érték különbözetében realizált veszteséget;
d) a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapír vagy kölcsön nyilvántartás szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a nyilvántartás szerinti érték a több;
e)496 a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott átruházott (engedményezett) követelés eladási ára (az engedményes által elismert értéke) és a könyv szerinti értéke közötti – veszteségjellegű – különbözetet a követelés átruházásakor.
(2)497 Fizetendő (fizetett) kamatok és kamatjellegű ráfordítások között kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azt hitelintézet, más gazdálkodó vagy magánszemély részére kell fizetni:
a) a hosszú, illetve a rövid lejáratú kötelezettségek között nyilvántartott kölcsönök, hitelek, kötvénykibocsátásból és más hitelviszonyt megtestesítő értékpapír kibocsátásból fennálló tartozások, váltótartozások után fizetett, fizetendő (esedékes) kamat összegét az eszközök bekerülési értékében elszámolt, figyelembe vett kamat kivételével;
b) a hátrasorolt kötelezettségek (az alárendelt kölcsöntőke) után fizetett, fizetendő (esedékes) kamat összegét;
c)498 a forgóeszközök között kimutatott befektetési jegyeknél eladáskor, beváltáskor a nettó eszközérték és a könyv szerinti érték különbözetében realizált veszteséget;
d)499 a valódi penziós ügyletek és az óvadéki repóügyletek esetén a határidős visszavásárlási kötelezettség mellett eladott eszköz kötelezettségként kimutatott eladási ára és követelésként kimutatott visszavásárlási ára közötti különbözet összegében, valamint a kölcsönbe vett értékpapír után fizetendő kölcsönzési díj összegében elszámolt kamatráfordítást;
e)500 kamat swap ügyletek esetén, ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést:
ea) amennyiben az elszámolás az üzleti év mérlegfordulónapjáig lezárult, a kamat swap ügyletek realizált veszteségét, valamint az ügylethez kapcsolódóan a 32. § (5) bekezdés a) és e) pontja vagy a 44. § (5) bekezdés a) és e) pontja szerint kimutatott elhatárolás megszüntetését;
eb) amennyiben az elszámolás a mérleg fordulónapjáig nem zárult le, az utolsó kamatfixálás időpontja és a fordulónap közötti időszakra az ügylet alapján fizetendő kamatkülönbözet 44. § (5) bekezdés b) pontja szerinti elhatárolásának összegét, és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését;
ec) kamat swap ügyletek esetén azok fordulónapi valós értéke vagy belső értéke alapján a 44. § (5) bekezdés c) pontja szerinti elhatárolás összegét, és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését;
ed) cash-flow fedezeti célú kamat swap ügyletek esetén a 44. § (5) bekezdés e) pontja szerinti elhatárolás összegét;
f)501 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén, kamatjellegű ráfordítást csökkentő tételként a kamatfedezeti ügyletek nyereségét, ha az ügylet az üzleti év mérleg fordulónapjáig lezárult, legfeljebb a fedezett alapügylet veszteségének összegéig, továbbá a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt ügyletek nyereségét a kamatfedezeti célú piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletek esetében az 59/E. § (5) bekezdése szerint meghatározott összegben, illetve a kamatfedezeti célú cash-flow fedezeti ügyletnek minősülő kamat swap ügyletek esetében a változó kamatláb és a fix kamatláb névleges tőkeösszegre vetített, az adott elszámolási időszakra jutó, a mérleg fordulónapjáig időarányosan számított összegének különbözetében.
(3) A pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai között kell kimutatni:
a) a forgóeszközök között kimutatott tulajdoni részesedést jelentő befektetések (ideértve a saját részvényt, a saját üzletrészt is) értékesítésekor az értékesített befektetés eladási ára és könyv szerinti értéke közötti – veszteségjellegű – különbözetet (árfolyamveszteséget);
b) a forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír – kamatozó értékpapírnál az eladási árában lévő kamattal, diszkont értékpapírnál a 84. § (5) bekezdésének c) pontja szerint elszámolt kamattal csökkentett – eladási ára és könyv szerinti értéke közötti – veszteségjellegű – különbözetet (árfolyamveszteséget) az értékesítéskor;
c) a forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír beváltásakor a névérték és a könyv szerinti érték közötti – veszteségjellegű – különbözetet (árfolyamveszteséget);
d) a diszkont értékpapír beváltásakor a 84. § (3) bekezdésének d), illetve a 84. § (5) bekezdésének c) pontja szerint kamatbevételként elszámolt összeggel csökkentett névérték és a vételár közötti – veszteségjellegű – különbözetet;
e) a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír évente történő tőketörlesztése esetén a törlesztő rész, valamint a könyv szerinti értéknek a törlesztő rész és a törlesztő részt is magában foglaló hátralévő törlesztő részek arányában meghatározott összege közötti – veszteségjellegű – különbözetet;
f)502 a deviza- és valutakészletek forintra átváltásával kapcsolatos árfolyamveszteséget, valamint a külföldi pénzértékre szóló követeléshez, kötelezettséghez kapcsolódó, az üzleti évben pénzügyileg realizált árfolyamveszteséget;
g)503 a valutakészlet, a deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, a befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír és kötelezettség mérlegfordulónapi értékelésekor – a 60. § (3) bekezdése szerint – összevontan elszámolt árfolyamveszteséget;
h) a névérték felett vásárolt, hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír bekerülési értéke és névértéke közötti – veszteségjellegű – különbözetből az időbelileg elhatárolt összeget;
i) a névérték felett vásárolt, hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapír bekerülési értéke és névértéke közötti – veszteségjellegű – különbözet időbelileg elhatárolt összegének megszüntetését;
j)504 ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést és az ügylet zárása a mérleg fordulónapjáig megtörtént, a kamat swap ügyletek kivételével a származékos ügyletek zárása időpontjában érvényes piaci árfolyam és kötési (határidős) árfolyam közötti – veszteségjellegű – különbözet teljes összegét, beleértve a származékos leszállítási ügylet keretében beszerzett eszközök bekerülés (beszerzés) napján valós értékre történő – 47. § (12) bekezdése szerinti – átértékelése miatt keletkező veszteségjellegű – különbözet összegét is, valamint az ügylethez kapcsolódóan a 32. § (5) bekezdés a) pontja vagy a 44. § (5) bekezdés a) pontja szerint kimutatott elhatárolás megszüntetését;
k)505 ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést, a kamat swap ügyletek kivételével a származékos ügyletek fordulónapi valós értéke vagy belső értéke alapján a 44. § (5) bekezdés c) pontja szerinti elhatárolás összegét, és az előző időszakokban így kimutatott elhatárolás megszüntetését, valamint a nem kamatfedezeti célú, egyéb cash-flow fedezeti célú ügyletek esetén a 44. § (5) bekezdés e) pontja szerinti elhatárolás összegét és annak megszüntetését;
l) a vásárolt eladási opcióért fizetett opciós díjat, a lejáratkor le nem hívott vételi opcióért fizetett opciós díjat, és a forgatási célú értékpapír beszerzéséhez kapcsolódóan felmerült, lehívott vételi opció opciós díját, ha ez utóbbit a vállalkozó a 61. § (2) bekezdése szerint a beszerzési értékben nem veszi figyelembe;
m)506 a térítés nélkül átadott, elengedett, behajthatatlannak minősített, a forgóeszközök között kimutatott vásárolt követelés, valamint a hiányzó, megsemmisült, a forgóeszközök között kimutatott értékpapír könyv szerinti értékét, továbbá a forgóeszközök között kimutatott vásárolt követelés könyv szerinti értékének azon részét, amelyre a befolyt összeg nem nyújt fedezetet;
n)507 a forgóeszközök között kimutatott vásárolt követelés értékesítésekor az eladási ár és a könyv szerinti érték közötti – veszteségjellegű – különbözetet;
o)508 a szerződésben meghatározott fizetési határidőn (esedékességen) belül történt pénzügyi rendezés esetén adott – a szerződésben meghatározott, a pénzügyileg rendezendő ellenérték 3%-át meg nem haladó, nem számlázott – engedmény összegét;
p)509 közös tevékenység, közös üzemeltetés esetén a közös költségeknek (ráfordításoknak) a közös tevékenységben, a közös üzemeltetésben részt vevők által – a tárgyévvel kapcsolatosan – megtérített, megtérítendő összegét, illetve a közös tevékenységből, közös üzemeltetésből származó nyereség – tárgyévvel kapcsolatosan – átadott (fizetendő) összegét;
r) egyesülés tagjainál az egyesülés működési költségeinek – a tárgyévvel kapcsolatosan – megtérített összegét;
s)510 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása során, a kereskedési célú származékos ügyletek esetén, az ügylet zárása időpontjában érvényes piaci árfolyam és kötési (határidős) árfolyam közötti – veszteségjellegű – különbözet teljes összegét, ha az ügylet zárása a mérleg fordulónapjáig megtörtént, valamint a mérleg fordulónapján érvényes piaci árfolyam és a kötési (határidős) árfolyam közötti veszteségjellegű különbözet pénzügyileg nem realizált várható összegét, ha az ügylet a mérleg fordulónapjáig nem zárult le, ideértve a 84. § (5) bekezdés g) pontja és a (7) bekezdés t) pontja szerinti fedezeti ügyletnek az alapügylet nyereségét meghaladó összegét is;
t)511 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása során ráfordítást csökkentő tételként a nem kamatfedezeti célú fedezeti ügyletek nyereségének összegét, ha az ügylet zárása a mérleg fordulónapjáig megtörtént, illetve a nem kamatfedezeti célú piaci érték (valós érték) fedezeti ügyletek várható nyereségének összegét a mérlegfordulónapi piaci ár, árfolyam és a kötési (határidős) árfolyam közötti – nyereségjellegű – különbözet összegében, ha az ügylet a mérleg fordulónapjáig nem zárult le, legfeljebb a fedezett alapügylet tárgyévben elszámolt veszteségének összegében;
u)512 az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken értékelt kereskedési célú, mérlegben szereplő pénzügyi eszközök negatív értékelési különbözetét;
v)513 a 85. § (1) és (1a) bekezdésében meghatározott gazdasági események veszteségjellegű eredményeit, amennyiben azok a forgóeszközök között kimutatott részesedésekhez, értékpapírokhoz és vásárolt követelésekhez kapcsolódnak, kivéve a befektetési jegyek eladásakor, beváltásakor a nettó eszközérték és a könyv szerinti érték különbözetében realizált veszteséget, amelyet a fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások között kell elszámolni;
w)514 ha a vállalkozó nem alkalmazza az 59/A–59/F. § szerinti valós értéken történő értékelést, a nem pénzügyi eszköz eladásával teljesülő származékos ügyletek esetében a 72. § (5) bekezdése szerint elszámolt, a nem pénzügyi eszköznek az ügylet zárása időpontjában érvényes piaci ára és a kötési ára (árfolyama) közötti különbözetet (az ügylet zárás napján érvényes valós értékét), amennyiben a piaci ár a nagyobb.
(4)515
(5) A pénzügyi műveletek egyéb bevételeinek a 84. § (7) bekezdése szerinti tételei a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai (3) bekezdés szerinti tételeivel nem vonhatók össze, azokat bruttó módon kell kimutatni, kivéve a mérlegfordulónapi értékeléskor elszámolt árfolyamkülönbözetet, amelyet összevontan kell kimutatni.
(6)516 Részesedések, értékpapírok, bankbetétek, tartósan adott kölcsönök értékvesztéseként kell kimutatni a tulajdoni részesedést jelentő befektetések, a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, a tartós bankbetétek, adott kölcsönök elszámolt értékvesztését, csökkentve azt a korábban leírt értékvesztések visszaírt összegével.
86. §517
87. § (1)518 Az adózás előtti eredmény az üzemi (üzleti) tevékenység eredménye és a pénzügyi műveletek eredményének együttes összege.
(2)519 Adófizetési kötelezettségként kell kimutatni az üzleti év adózás előtti eredményét terhelő adó (ideértve különösen a társasági adót, az abba beszámítható külföldi adót, valamint az olyan külföldi adót, amelynek alapjául szolgáló jövedelem nemzetközi szerződés rendelkezése alapján mentes a társasági adó alól), a kisvállalati adó megállapított (bevallott, kivetett) összegét.
(3) Az adózott eredmény az adózás előtti eredmény és az adófizetési kötelezettség különbözetével egyezik meg.
(4)520
(5)521
Kiegészítő melléklet
88. § (1) A kiegészítő mellékletbe azokat a számszerű adatokat és szöveges magyarázatokat kell felvenni, amelyeket e törvény előír, továbbá mindazokat, amelyek a vállalkozó vagyoni, pénzügyi helyzetének, működése eredményének megbízható és valós bemutatásához a tulajdonosok, a befektetők, a hitelezők számára – a mérlegben, az eredménykimutatásban szereplőkön túlmenően – szükségesek. A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a sajátos tevékenységgel kapcsolatos – más jogszabályban előírt – információkat is.
(2) A kiegészítő mellékletben értékelni kell a vállalkozó valós vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetét, az eszközök és a források összetételét, a saját tőke és a kötelezettségek tételeinek alakulását, a likviditás és a fizetőképesség, valamint a jövedelmezőség alakulását.
(3) A számviteli politika meghatározó elemeit és azok változását, a változás eredményre gyakorolt hatását a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.
(4)522 A kiegészítő mellékletben ismertetni kell a beszámoló összeállításánál alkalmazott szabályrendszert, annak főbb jellemzőit, az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés elszámolásának számviteli politikában meghatározott módszerét, elszámolásának gyakoriságát, az egyes mérlegtételeknél alkalmazott – az előző üzleti évtől eltérő – eljárásokból eredő, az eredményt befolyásoló eltérések indokolását, valamint a vagyoni, pénzügyi helyzetre, az eredményre gyakorolt hatásukat.
(4a)523 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a számviteli politikában meghatározott kivételes nagyságú vagy előfordulású bevételek, költségek és ráfordítások összegét, azok jellegét.
(5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az ellenőrzés során feltárt jelentős összegű hibák eredményre, az eszközök és a források állományára gyakorolt – a mérlegben, az eredménykimutatásban a megfelelő tételeknél összevontan szereplő – hatását, évenkénti megbontásban.
(6) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell legalább a 7. számú melléklet szerinti tartalmú cash flow-kimutatást is.
(7)524 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az adózott eredmény felhasználására (az osztalék jóváhagyására) vonatkozó javaslatot.
(8)525 Ha e törvény, illetve más jogszabály előírása szerint a vállalkozónál a könyvvizsgálat kötelező, akkor
a) erre a kötelezettségre a beszámoló kiegészítő mellékletében kiemelten és egyértelműen utalni kell, továbbá
b) a kiegészítő mellékletben be kell mutatni a tárgyévi üzleti évre vonatkozó beszámoló könyvvizsgálatáért a könyvvizsgáló által felszámított díjat, valamint a könyvvizsgáló által a tárgyévi üzleti évben az egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokért, az adótanácsadói szolgáltatásokért és az egyéb, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokért felszámított díjakat külön-külön összesítve.
(9)526 Ha a vállalkozóra vonatkozik a 151. § (1) bekezdés szerinti kötelezettség, a kiegészítő mellékletben fel kell tüntetni a könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy – a 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő – nyilvános adatait.
(10)527 A kiegészítő mellékletben szereplő, a mérleghez és az eredménykimutatáshoz kapcsolódó adatokat, magyarázatokat abban a sorrendben kell bemutatni, ahogyan a tételek a mérlegben és az eredménykimutatásban szerepelnek.
89. § (1)528 A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:
a) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak leányvállalata,
b) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amelyet a mellékletet készítő vállalkozó más vállalkozóval közösen vezet,
c) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak társult vállalkozása,
bemutatva külön-külön azok saját tőkéjét, jegyzett tőkéjét, tartalékait, a birtokolt részesedés arányát, a legutolsó üzleti év adózott eredményét; továbbá
d) minden olyan gazdasági társaság nevét és székhelyét, amely a mellékletet készítő vállalkozónak egyéb részesedési viszonyban lévő vállalkozása.
(2)529 A korlátolt felelősségű társaság és a részvénytársaság kiegészítő mellékletének tartalmaznia kell a Polgári Törvénykönyv gazdasági társaságokra vonatkozó rendelkezései szerint
a) többségi befolyással,
b) minősített többséget biztosító befolyással
rendelkező tag (részvényes) nevét, székhelyét, szavazatainak arányát.
(3)530 A kiegészítő mellékletnek tételesen tartalmaznia kell minden olyan gazdasági társaság nevét, székhelyét, jegyzett tőkéjének összegét, a szavazatok arányát, ahol a vállalkozó a Polgári Törvénykönyv gazdasági társaságokra vonatkozó rendelkezései szerint
a) a többségi befolyással,
b) a minősített többséget biztosító befolyással
rendelkezik.
(4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:
a) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak tevékenységükért az üzleti év után járó járandóság összegét, csoportonként összevontan;
b) gazdasági társaságnál a vezető tisztségviselők, az igazgatóság, a felügyelő bizottság tagjainak folyósított előlegek és kölcsönök összegét, a nevükben vállalt garanciákat, csoportonként összevontan, a kamat, a lényeges egyéb feltételek, a visszafizetett összegek és a visszafizetés feltételei egyidejű közlésével;
c) a gazdasági társaság korábbi vezető tisztségviselőivel, igazgatósági, felügyelő bizottsági tagjaival szembeni nyugdíjfizetési kötelezettség teljes összegét, csoportonként összevontan;
d) minden olyan, a vállalkozó képviseletére jogosult személynek a nevét és lakóhelyét, aki az éves beszámolót köteles aláírni.
(5)531 A kiegészítő mellékletben meg kell adni a vállalkozó székhelyének és – ha beszámolóját és a kapcsolódó üzleti jelentést interneten is közzéteszi – internetes honlapjának pontos címét, elérhetőségét.
(6)532 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni azon kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha ezen ügyletek lényegesek és nem a szokásos piaci feltételek között valósultak meg. Ennek során be kell mutatni az ügyletek értékét, a kapcsolt féllel fennálló kapcsolat jellegét és az ügyletekkel kapcsolatos egyéb, a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez szükséges információkat. Az egyedi ügyletekre vonatkozó információk összesíthetők az ügyletek jellege szerint, ha az összesítés nem akadályozza az érintett ügyleteknek a vállalkozó pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásának a megítélését.
89/A. §533 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:
a) annak a vállalkozónak a nevét és székhelyét, amely összeállítja a vállalkozáscsoport azon legnagyobb egységének összevont (konszolidált) éves beszámolóját, amelybe a vállalkozót mint leányvállalatot bevonták,
b) annak a vállalkozónak a nevét és székhelyét, amely összeállítja a vállalkozáscsoport azon legkisebb egységének összevont (konszolidált) éves beszámolóját, amelybe a vállalkozót mint leányvállalatot bevonták, és amely tagja az a) pontban megnevezett vállalkozáscsoportnak,
c) azt a helyet, ahol az a) és b) pontokban jelzett összevont (konszolidált) éves beszámolók megtekinthetők, feltéve, hogy azok nyilvánosak.
90. § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:
a) a bevételek aktív időbeli elhatárolásának,
b) a halasztott ráfordításoknak,
c) a költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolásának,
d) a halasztott bevételeknek
a jelentősebb összegeit, azok időbeli alakulását.
(2) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni, hogy a Tartósan adott kölcsön kapcsolt vállalkozásban, a Követelések kapcsolt vállalkozással szemben, a Hátrasorolt kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Tartós kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben, a Rövid lejáratú kötelezettségek kapcsolt vállalkozással szemben mérlegsorokból külön-külön mennyi az anya-, illetve a leányvállalattal (leányvállalatokkal) szembeni követelés, illetve kötelezettség. (Fölérendelt anyavállalat esetén az anya-, leányvállalati minősítést a fölérendelt anyavállalat szempontjából kell elvégezni.)
(3) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:
a) a mérlegben kimutatott kötelezettségekből azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyeknek a hátralévő futamideje több, mint öt év; azoknak a kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek zálogjoggal vagy hasonló jogokkal biztosítottak, feltüntetve a biztosítékok fajtáját és formáját;
b) azoknak a pénzügyi kötelezettségeknek a teljes összegét, amelyek a pénzügyi helyzet értékelése szempontjából jelentőséggel bírnak, de amelyek a mérlegben nem jelennek meg, különös tekintettel a jövőbeni nyugdíjfizetési, végkielégítési kötelezettségek, valamint a kapcsolt vállalkozásokkal szembeni kötelezettségek összegére;
c)534 azon mérlegen kívüli tételek és mérlegben nem szereplő megállapodások jellegét, üzleti célját és pénzügyi kihatásait, amelyek bemutatásáról e törvény külön nem rendelkezik, ha e tételekből és megállapodásokból származó kockázatok vagy előnyök lényegesek, és bemutatásuk szükséges a vállalkozó pénzügyi helyzetének megítéléséhez;
d) a lekötött tartalékot jogcímek szerint megbontva.
(4)535 A kiegészítő mellékletben kell bemutatni:
a)536 mérlegen kívüli tételként a függő és a biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások összegét fajtánkénti részletezésben. Ezeken belül külön kell bemutatni ügyletfajtánként (az ügylet tárgya szerint) a mérleg fordulónapjáig le nem zárt származékos ügyletek lejárati idejét, szerződés szerinti értékét (kötési árát, árfolyamát), az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét, ha az megállapítható), a cash-flowra gyakorolt várható hatását, külön feltüntetve az üzleti év eredményében már figyelembe vett hatásukat, fedezeti és nem fedezeti célú, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben;
b)537 a bekerülési értéken értékelt befektetett pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének a valós értéket jelentősen meghaladó összege esetén azok könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint annak indoklását, hogy miért nem számolták el az értékvesztést, ideértve a bizonyítékot annak a feltételezésnek az igazolására, hogy legalább a könyv szerinti érték meg fog térülni;
c)538 a tárgyévben lezárt származékos ügyletek eredményét és cash-flowra gyakorolt hatását ügyletfajtánként, fedezeti és nem fedezeti ügylet, tőzsdén, illetve tőzsdén kívül kötött ügylet részletezésben.
(5) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a hátrasorolt eszközök értékét jogcímek szerinti részletezésben.
(6)539 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a saját tőke elemeinek üzleti éven belüli változását, annak okait, különös tekintettel a jegyzett tőke változásaira. Ismertetni kell azt is, hogy a jegyzett tőkéből milyen értéket képvisel és hogyan változott az anyavállalat, a leányvállalat(ok), közös vezetésű vállalkozás(ok), társult vállalkozás(ok) által jegyzett összeg.
(7)540 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a visszavásárolt saját részvények, saját üzletrészek megszerzésére vonatkozó adatokat. Ismertetni kell a saját részvények, saját üzletrészek megszerzésének indokát, a saját részvények, saját üzletrészek számát és névértékét, azoknak a jegyzett tőkéhez viszonyított arányát, a saját részvények, saját üzletrészek visszterhes megszerzése vagy elidegenítése esetén a kifizetett vagy kapott ellenérték összegét, továbbá az üzleti év során közvetlenül vagy közvetve a társaság rendelkezése alá került részvények, üzletrészek együttes számát és névértékét. A kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni a visszaváltható részvények megszerzésével kapcsolatos – előzőekben részletezett – adatokat.
(8)541 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a kapcsolt vállalkozásokkal szemben fennálló kötelezettségekre képzett céltartalék, illetve annak felhasználása összegét jogcímek szerinti részletezésben, különös tekintettel a kapcsolt vállalkozásokkal szemben fennálló garanciális kötelezettségekre képzett céltartalék összegére.
(9)542 A kiegészítő mellékletben kell bemutatni az 59/A–59/F. §-ok szerinti valós értéken történő értékelés alkalmazása esetén a (4) bekezdésben foglaltakon túl:
a) az általános értékelési eljárásokkal számított piaci érték (jelenérték) esetén alkalmazott feltételeket (így különösen: a diszkonttényezőt, a várható osztaléknövekedési rátát, a belső megtérülési rátát, az effektív hozamot, az alternatív befektetés hozamát),
b) a számított piaci érték meghatározásánál figyelembe vett tényezőket,
c) a valós értékelés értékelési különbözetének nagyságát, tárgyévi változását, valamint azt, hogy az eredményben, illetve a saját tőkében mekkora összeg került elszámolásra,
d) a pénzügyi instrumentumok csoportjait és valós értékét,
e) a származékos ügyletek csoportjait, nagyságát (szerződés szerinti értéken), lejárati idejét, valamint a cash-flow-ra és az eredményre gyakorolt várható hatását (valós értékét),
f) a fedezeti ügyletek hatékonyságát, bemutatva azt, hogy a tárgyévi eredményben, illetve a saját tőkében mekkora veszteséget (illetve nyereséget) ellentételeztek, amelyek ezáltal nem jelentek meg a mérlegben és az eredménykimutatásban,
g) a valós értékelés értékelési tartalékának tárgyévi változását,
h) a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésről a valós értéken történő értékelésre való áttérés, illetve a valós értéken történő értékelésről a bekerülési (beszerzési) értéken történő értékelésre való áttérés hatását a tárgyévi eredményre, valamint ehhez kapcsolódóan az áttérést megelőző üzleti évi beszámoló adatainak az áttérés szerinti átrendezését az összehasonlíthatóság érdekében.
91. §543 A kiegészítő mellékletben meg kell adni:
a)544 a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos statisztikai állományi létszámát, bérköltségét és személyi jellegű egyéb kifizetéseit állománycsoportonként, valamint a bérjárulékokat jogcímenként megbontva;
b) részvénytársaságnál a kibocsátott részvények számát és névértékét részvény-típusonként (fajtánként) csoportosítva (ezen belül külön feltüntetve a tárgyévben kibocsátottakat), a kibocsátott átváltoztatható és átváltozó kötvények számát és névértékét, továbbá az opciós utalvány, opció, illetve hasonló értékpapír vagy jog meglétét, jelezve azok számát és a hozzájuk kapcsolódó jogokat;
c) azokat az összegeket, amelyek az értékelés következtében a társasági adó megállapításánál módosító tételt jelentenek; ha a tétel átmeneti jellegű, a jövőbeni hatást is be kell mutatni;
d) azon egyéb bevételek és egyéb ráfordítások, illetve pénzügyi műveletek bevételei és ráfordításai tételeinek társasági adóra gyakorolt számszerűsített hatását, amelyek jelentős összegűek;
e) összeghatártól függetlenül azokat a tételeket, amelyek tőkeműveletekhez, illetve átalakuláshoz, egyesüléshez, szétváláshoz kapcsolódnak.
92. § (1) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az immateriális javak, a tárgyi eszközök nyitó bruttó értékét, annak növekedését, csökkenését, záró bruttó értékét, külön az átsorolásokat, továbbá a halmozott értékcsökkenés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, csökkenését, záró értékét, külön az átsorolásokat, a tárgyévi értékcsökkenési leírás összegét legalább a mérlegtételek szerinti bontásban.
(2) Az (1) bekezdés szerinti részletezésben be kell mutatni az elszámolt értékcsökkenési leírást a következő bontásban: terv szerinti leírás lineárisan, degresszíven, teljesítményarányosan, egyéb módszerrel, továbbá a terven felüli értékcsökkenés, a visszaírt terven felüli értékcsökkenés összege. A jelentősebb összegű terven felüli értékcsökkenés, illetve annak visszaírása elszámolásának indokait ismertetni kell.
(3)545 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni:
a) a befektetett pénzügyi eszközök,
b) a készletek,
c) a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok
értékelése kapcsán elszámolt értékvesztés nyitó értékét, tárgyévi növekedését, tárgyévi csökkenését, a visszaírt értékvesztés összegét, az értékvesztés záró értékét legalább mérlegtételek szerinti bontásban, illetve értékpapírtípusonként azok értékesítése, beváltása, törlesztése kapcsán az egymással szemben (nettó módon) elszámolt ráfordítások, illetve bevételek bruttó összegeit.
(4)546 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni üzletág értékesítés esetén az értékesítés miatt kivezetett eszközök és az átvállalt kötelezettségek (ideértve a céltartalékokat és az időbeli elhatárolásokat is) könyv szerinti értékét mérlegtételek szerinti megbontásban.
93. § (1) A kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell:
a)547 az exportértékesítés árbevételét termékexport és szolgáltatásexport szerinti, az importbeszerzés értékét termékimport és szolgáltatásimport szerinti tagolásban, továbbá az Európai Unió, valamint más, az Európai Unión kívüli országok szerinti, illetve ezen belül földrajzilag elhatárolt piacok szerinti bontásban (a földrajzi elkülönítést a vállalkozó gazdálkodása sajátosságainak figyelembevételével alakítja ki);
b)548 az értékesítés nettó árbevételét főbb tevékenységenkénti megbontásban, amennyiben az egyes tevékenységek, szolgáltatások jelentősen különböznek egymástól.
(2) Exporttámogatás esetén a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell a támogatott exportárbevételhez kapcsolódó közvetlen költségek (közvetlenül elszámolt költségek, az eladott áruk beszerzési értéke) összegét.
(3)549 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a támogatási program keretében végleges jelleggel kapott, folyósított, illetve elszámolt összegeket támogatásonként, a kapott összeg, annak felhasználása (jogcímenként és évenként), a rendelkezésre álló összeg megbontásban. Támogatási program alatt a központi, az önkormányzati és/vagy nemzetközi forrásból, illetve más gazdálkodótól kapott, a tevékenység fenntartását, fejlesztését célzó támogatást, juttatást kell érteni. Külön kell megadni a kiegészítő mellékletben a támogatási program keretében kapott visszatérítendő (kötelezettségként kimutatott) támogatásra vonatkozó, előbbiekben részletezett adatokat. Ha jogszabály erről külön rendelkezik, további információkat kell a kiegészítő mellékletben megadni annak érdekében, hogy a támogatások felhasználásának és az államháztartás alrendszereihez tartozó vagyon használatának nyilvánossága biztosított és ellenőrizhető legyen.
(4) A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a kutatás és a kísérleti fejlesztés tárgyévi költségeit.
(5)550 A forgalmi költség eljárás [a 71. § (1) bekezdés b) pont] szerinti eredménykimutatást készítő vállalkozónak a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az aktivált saját teljesítmények értékének részletezését, a költségek költségnemenkénti megbontását legalább a 2. számú melléklet 03–04, 05–07, 10–12 és VI. sorainak megfelelő részletezettséggel, és a kettős könyvvitel zárt rendszerében kimutatott értékadatokkal.
(5a)551 A kiegészítő mellékletben jogcímenként részletezni kell az igénybe vett szolgáltatások költségeinek jelentős tételeit.
(6)552 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni az eredménykimutatás Értékesítés nettó árbevétele, Egyéb bevételek tételeiből – a felsorolt részletezésben –, továbbá az Egyéb bevételek és a Pénzügyi műveletek bevételei között kimutatott halasztott bevételekből a kapcsolt vállalkozásokkal, ezen belül az anya- és leányvállalattal elszámolt összegeket.
94. § (1) A környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök – 92. § (1) bekezdése szerint – részletezett adatait a kiegészítő mellékletben külön be kell mutatni.
(2) A kiegészítő mellékletben a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok nyitó és záró készletének mennyiségi és értékadatait, a veszélyes hulladékok, környezetre káros anyagok mennyiségének és értékének tárgyévi növekedését és csökkenését a vonatkozó jogszabály szerinti veszélyességi osztályok alapján kell bemutatni.
(3) A kiegészítő mellékletben – jogcímenként elkülönítetten – be kell mutatni a környezetvédelmi kötelezettségek, a környezet védelmét szolgáló jövőbeni költségek fedezetére a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben képzett céltartalék összegét, továbbá a tárgyévben, illetve az előző üzleti évben környezetvédelemmel kapcsolatosan elszámolt költségek összegét, valamint a kötelezettségek között ki nem mutatott környezetvédelmi, helyreállítási kötelezettségek várható összegét.
94/A. §553 A kiegészítő mellékletben be kell mutatni a külföldi telephelyek főbb adatait telephelyenként külön-külön, így különösen azok megnevezését, címét, befogadó országát, a működéshez tartósan rendelkezésre bocsátott eszközök értékét, a külföldi gazdálkodásból származó követelések és kötelezettségek, a külföldi gazdálkodásból származó adózott eredmény és a külföldön befizetett főbb adók összegét.
Üzleti jelentés
95. §554 (1) Az üzleti jelentés célja, hogy az éves beszámoló adatainak értékelésével úgy mutassa be a vállalkozó vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetét, az üzletmenetet, a vállalkozó tevékenysége során felmerülő főbb kockázatokkal és bizonytalanságokkal együtt, hogy ezekről – a múltbeli tény- és a várható jövőbeni adatok alapján – a tényleges körülményeknek megfelelő, megbízható és valós képet adjon.
(2) Az üzleti jelentésnek a vállalkozó üzletmenetének fejlődéséről, teljesítményéről, illetve helyzetéről átfogó, a vállalkozó méretével és összetettségével összhangban álló elemzést kell tartalmaznia.
(3) A (2) bekezdés szerinti elemzésnek tartalmaznia kell – a vállalkozó fejlődésének, teljesítményének vagy helyzetének megértéséhez szükséges mértékben – minden olyan pénzügyi és ahol szükséges, minden olyan kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatót, amely lényeges az adott üzleti vállalkozás szempontjából.
(4) Az üzleti jelentésben ki kell térni:
a) a mérleg fordulónapja után bekövetkezett lényeges eseményekre, különösen jelentős folyamatokra;
b) a várható fejlődésre (a gazdasági környezet ismert és várható fejlődése, a belső döntések várható hatása függvényében);
c) a kutatás és a kísérleti fejlesztés területére;
d)555 a telephelyek, fióktelepek bemutatására;
e) a vállalkozó által folytatott foglalkoztatáspolitikára.
(5) Az üzleti jelentésben külön be kell mutatni:
a) a környezetvédelemnek a vállalkozó pénzügyi helyzetét meghatározó, befolyásoló szerepét, a vállalkozó környezetvédelemmel kapcsolatos felelősségét;
b) a környezetvédelem területén történt és várható fejlesztéseket, az ezzel összefüggő támogatásokat;
c) a környezetvédelem eszközei tekintetében a vállalkozó által alkalmazott politikát;
d) a környezetvédelmi intézkedéseket, azok végrehajtásának alakulását.
(6) Az üzleti jelentésben kell bemutatni:
a) a pénzügyi instrumentumok hasznosítását (befektetési vagy forgatási célú minősítését, a valós értéken történő értékelés esetén az értékelés szempontjából történő besorolását, a származékos ügyletek fedezeti vagy nem fedezeti jellegét), ha az jelentős hatással van a vagyoni helyzetre,
b) a kockázatkezelési politikát és a fedezeti ügylet politikát,
c) az ár-, hitel-, kamat-, likviditás- és cash-flow kockázatot (számszerűsítve is).
(7) Az üzleti jelentésnek, ahol szükséges, hivatkoznia kell és további magyarázatokat kell adnia az éves beszámolóban szereplő adatokra.
(8) Az üzleti jelentést magyarul kell elkészíteni és azt a hely és a kelet feltüntetésével a vállalkozó képviseletére jogosult személy köteles aláírni.
95/A. §556 Annak a vállalkozónak, amelynek kibocsátott – a 3. § (6) bekezdésének 3. pontja szerinti, szavazati jogot megtestesítő – értékpapírjai (a továbbiakban: kibocsátott részesedések) tőzsdei kereskedelme engedélyezett az Európai Unió valamely tagállamának elismert (szabályozott) piacán (tőzsdéjén), az üzleti jelentésben részletesen be kell mutatnia:
a) a jegyzett tőke összetételét, ideértve azokat a kibocsátott részesedéseket is, amelyek tőzsdei kereskedelme nem engedélyezett az Európai Unió valamely tagállamának elismert (szabályozott) piacán (tőzsdéjén), részvénytársaságnál részvényfajták szerinti bontásban, jelezve e fajtáknak a jegyzett tőkén belüli arányát, valamint az azokhoz kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket,
b) a jegyzett tőkét megtestesítő kibocsátott részesedések átruházásának bármilyen korlátozását (ideértve a részesedésszerzéshez kapcsolódó korlátozásokat, vagy a társaság, illetve a kibocsátott részesedések más birtokosai beleegyezésének szükségességét is),
c) azon befektetőket, amelyek jelentős közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkeznek a vállalkozó saját tőkéjében (ideértve a piramisszerkezeteken alapuló és a keresztrészesedéseket is), akkor is, ha a befektetők a részesedéssel részvényeket megtestesítő igazolások útján rendelkeznek,
d) a különleges irányítási jogokat megtestesítő kibocsátott részesedések birtokosait és e jogokat,
e) bármely munkavállalói részvényesi rendszer által előírt irányítási mechanizmust, amelyben az irányítási jogokat nem közvetlenül a munkavállalók gyakorolják,
f) a szavazati jogok bármely korlátozását (különösen a meghatározott részesedéshez vagy szavazatszámhoz kapcsolódó szavazati jog korlátozást, szavazati jogok gyakorlására vonatkozó határidőket, valamint azon rendszereket, amelyek által a részesedésekhez fűződő pénzügyi előnyök – a vállalkozó együttműködésével – elkülönülnek a kibocsátott részesedések birtoklásától),
g) a tulajdonosok közötti bármely megállapodást, amelyről a vállalkozónak tudomása van, és amely a kibocsátott részesedések, illetve a szavazati jogok átruházásának korlátozását eredményezheti,
h) a vezető tisztségviselők kinevezésére és elmozdítására, valamint az alapszabály módosítására vonatkozó szabályokat,
i) a vezető tisztségviselők hatáskörét, különösen a részvénykibocsátásra és -visszavásárlásra vonatkozó jogkörüket,
j) a vállalkozó részvételével kötött bármely lényeges megállapodást, amely egy nyilvános vételi ajánlatot követően a vállalkozó irányításában bekövetkezett változás miatt lép hatályba, módosul vagy szűnik meg, valamint ezen események hatásait, kivéve, ha ezen információk nyilvánosságra hozatala súlyosan sértené a vállalkozó méltányos üzleti érdekeit, feltéve, hogy más jogszabály alapján sem kell nyilvánosságra hoznia azokat,
k) bármely, a vállalkozó és vezető tisztségviselője, illetve munkavállalója között létrejött megállapodást, amely kártalanítást ír elő arra az esetre, ha a vezető tisztségviselő lemond, vagy a munkavállaló felmond, ha a vezető tisztségviselő vagy a munkavállaló jogviszonyát jogellenesen megszüntetik, vagy a jogviszony nyilvános vételi ajánlat miatt szűnik meg.
95/B. §557 (1) Az a vállalkozó, amelynek átruházható értékpapírjait az Európai Gazdasági Térség valamely államának szabályozott piacán kereskedésre befogadták, üzleti jelentésében vállalatirányítási nyilatkozatot tesz közzé.
(2) A vállalatirányítási nyilatkozatnak legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) hivatkozás a vállalkozó által – jogszabály rendelkezése alapján – kötelezően alkalmazandó és/vagy önkéntesen alkalmazott vállalatirányítási szabályokra, annak megjelölésével, hogy ezen szabályok milyen módon hozzáférhetők a nyilvánosság számára,
b) hivatkozás a jogszabályi követelményeken túlmenően alkalmazott vállalatirányítási gyakorlattal összefüggő információkra,
c) annak bemutatása, hogy a vállalkozó – a jogszabályokkal összhangban – az a) pont szerinti szabályok mely részeitől, milyen mértékben és milyen okból tért el,
d) annak indoklása, ha a vállalkozó az a) pont szerinti szabályok valamely rendelkezését nem alkalmazta,
e) a vállalkozó belső ellenőrzési és kockázatkezelési rendszere(i) főbb jellemzőinek bemutatása a beszámolókészítés összefüggésében,
f) a 95/A. § c), d), f), h) és i) pontja szerinti információk, ha a vállalkozó a 95/A. § hatálya alá tartozik,
g) a legfőbb irányító (vezető) szerv, az ügyvezető szerv és a felügyelő testület, valamint ezek bizottságainak összetétele és működése.
h)558 a vállalkozás ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében alkalmazott, sokszínűséggel kapcsolatos politika leírása, különös tekintettel az életkori, a nemi, a tanulmányi és a szakmai háttérrel kapcsolatos szempontokra, e sokszínűséggel kapcsolatos politika céljainak, megvalósítási módjának és a beszámolási időszakban elért eredményeknek a leírása. Ha nem alkalmaznak ilyen politikát, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell ennek magyarázatát.
(3)559 A vállalkozónak hozzáférhetővé kell tennie a (2) bekezdés b) pontja szerinti gyakorlatának leírását a nyilvánosság számára. E gyakorlat – a vállalkozó döntése szerint – bemutatható az üzleti jelentésben, vagy a vállalkozó holnapján egy dokumentumban, amelyre az üzleti jelentés hivatkozást tartalmaz.
Nem pénzügyi kimutatás
95/C. §560 (1) Az a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodónak minősülő vállalkozás, amelynél
a) az üzleti évet megelőző két – egymást követő – üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő meghaladta az alábbi határértéket:
aa) a mérlegfőösszeg a 6 000 millió forintot,
ab) az éves nettó árbevétel a 12 000 millió forintot,
ac) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma a 250 főt, és
b) az adott üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma meghaladja az 500 főt,
üzleti jelentésében – a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának megértéséhez szükséges mértékben – a környezetvédelmi, a szociális és foglalkoztatási kérdésekre, az emberi jogok tiszteletben tartására, a korrupció elleni küzdelemre és a megvesztegetésre vonatkozó információkat tartalmazó nem pénzügyi kimutatást tesz közzé.
(2) Az (1) bekezdés szerinti nem pénzügyi kimutatásnak legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a) a vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása;
b) a vállalkozásnak a környezetvédelemmel, a szociális és foglalkoztatási kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetéssel kapcsolatban követett politikáinak leírása, utalva az alkalmazott átvilágítási eljárásokra;
c) a b) pont szerinti politikák eredményei;
d) a vállalkozás tevékenységével, különösen üzleti kapcsolataival, termékeivel vagy szolgáltatásaival összefüggésben a környezetvédelemmel, a szociális és foglalkoztatási kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetéssel kapcsolatos azon lényeges kockázatoknak az ismertetése, amelyek hátrányos hatásokkal járhatnak e területeken, továbbá annak leírása, hogy a vállalkozás ezeket a kockázatokat hogyan kezeli;
e) azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából.
(3) Ha a vállalkozás nem rendelkezik a (2) bekezdés b) pont szerinti politikák valamelyikével, akkor indokolnia kell annak hiányát.
(4) A nem pénzügyi kimutatásból kihagyhatók azon aktuális fejleményekre vagy tárgyalás alatt álló kérdésekre vonatkozó információk, amelyek közzététele a vállalkozás legfőbb irányító (vezető), ügyvezető szerve és a felügyelő testület tagjai megfelelő indokolást tartalmazó véleménye szerint súlyosan sértené a vállalkozás üzleti érdekét, feltéve, hogy e kihagyás nem befolyásolja a vállalkozás fejlődésének, teljesítményének, helyzetének és tevékenységei hatásának helyes és elfogulatlan megértését.
(5) Mentesül az (1) bekezdés szerinti kötelezettség alól az a leányvállalatnak minősülő vállalkozás, amelyre vonatkozóan a (2) bekezdés szerinti információkat a 134. § (5) bekezdéssel összhangban készített összevont (konszolidált) üzleti jelentés nem pénzügyi kimutatása tartalmazza.
EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ
96. § (1)561 Az egyszerűsített éves beszámoló a (2)–(5) bekezdés szerinti mérlegből, eredménykimutatásból és kiegészítő mellékletből áll. Üzleti jelentést – az egyszerűsített éves beszámolóhoz kapcsolódóan – nem kell készíteni. Az egyszerűsített éves beszámoló készítésénél az éves beszámoló készítésére vonatkozó szabályok irányadók az e fejezetben foglalt eltérésekkel.
(2) Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege az 1. számú melléklet ,,A'', illetve ,,B'' változata közül a vállalkozó által választott mérleg nagybetűvel és római számmal jelölt tételeit tartalmazza.
(3)562 Az egyszerűsített éves beszámoló eredménykimutatása a 2. vagy a 3. számú melléklet közül a vállalkozó által választott eredménykimutatás nagybetűvel és római számmal jelölt tételeit tartalmazza.
(3a)563 A (2) és (3) bekezdés alkalmazása során összevont, arab számmal jelölt tételek összegét, azok tartalmát külön-külön be kell mutatni a kiegészítő mellékletben, amennyiben azok jelentősnek minősülnek.
(4)564 Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletének a 88. § (4), (4a) és (5) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés b) pontja, 89. § (6) bekezdése, a 90. § (2) bekezdése, a 90. § (3) bekezdés a)–c) pontja, a 90. § (7) bekezdése és a 90. § (9) bekezdés a)–e), és g) pontja szerinti adatokat kell tartalmaznia. A 91. § a) pont szerinti adatokból csak a tárgyévben foglalkoztatott munkavállalók átlagos statisztikai állományi létszámát kell bemutatni.
(4a)565 Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él az 57. § (3) bekezdése szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletben be kell mutatnia az 58. § (1) bekezdése és az 59. § (1) bekezdése szerinti adatokat.
(4b)566 Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó él a 4. § (4) bekezdés szerinti lehetőséggel, akkor a kiegészítő mellékletében be kell mutatnia a 4. § (4) bekezdésben meghatározott kiegészítő mellékletre előírtakat is.
(5)567 Az egyszerűsített éves beszámoló kiegészítő mellékletében a könyvvizsgáló által a 88. § (8) bekezdésének b) pontjában foglalt jogcímeken felszámított díjakat nem kell összegszerűen bemutatni, ha az tartalmazza a díjak jogcímenkénti megoszlását, és a könyvvizsgálói közfelügyeleti feladatokat ellátó hatóság részére, annak kérésére, a vállalkozó a díjakról részletes tájékoztatást ad.
(6)568
97. § (1)569 Ha az egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozó a 9. § (2) bekezdése szerinti három mutatóérték közül bármelyik kettőnek a határértékét túllépi két egymást követő üzleti évben, akkor a második üzleti évet követő évtől éves beszámolót köteles készíteni.
(2)570 Ha az éves beszámolót készítő vállalkozónál a 9. § (2) bekezdése szerinti három mutatóérték közül bármelyik kettő a határérték alá kerül két egymást követő üzleti évben, akkor a második üzleti évet követő évtől a vállalkozó egyszerűsített éves beszámolót készíthet.
98. § Az egyszerűsített éves beszámoló készítése során:
a) az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaírás alkalmazása nem kötelező;
b)571 a saját termelésű készlet – a 66. § (1) bekezdésben rögzítettektől eltérően – a még várhatóan felmerülő költségekkel és a kalkulált haszonnal csökkentett eladási áron is értékelhető, a még várhatóan felmerülő költségek a készültségi fok alapján arányosítással is meghatározhatók;
c)572
d)573 a 25. § (8) bekezdése, illetve a 45. § (3) bekezdése előírásait nem kötelező alkalmazni.
98/A. §574
EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓ
Általános szabályok
99. § (1)575 Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó az üzleti évről december 31-i fordulónappal egyszerűsített beszámolót köteles készíteni. Az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó a 11. § (2)–(3) bekezdésében foglaltakat nem alkalmazhatja.
(2) Az egyszerűsített beszámoló a 4. számú melléklet szerinti egyszerűsített mérlegből és az 5. számú melléklet szerinti eredménylevezetésből áll. Az egyszerűsített mérleg és az eredménylevezetés tételei továbbtagolhatók.
(3) Az egyszerűsített mérleget és az eredménylevezetést a tételek e törvény szerinti sorrendjében, bizonylatokkal alátámasztott, szabályszerűen vezetett egyszeres könyvvitel (a pénzforgalmi könyvvitel, illetve az eszközökről és a forrásokról vezetett részletező nyilvántartások, a leltárak) adatai alapján, világos és áttekinthető formában kell összeállítani.
(4) Az egyszerűsített mérleget és az eredménylevezetést magyar nyelven kell elkészíteni, az adatokat ezer forintban kell megadni.
(5)576 Az egyszerűsített mérleget és az eredménylevezetést a hely és a kelet feltüntetésével a gazdálkodó képviseletére jogosult személy köteles aláírni.
(6)577 Az egyszerűsített mérlegben, az eredménylevezetésben – minden tételnél – fel kell tüntetni az előző üzleti év megfelelő adatát. Amennyiben az ellenőrzés az előző üzleti év(ek) egyszerűsített mérlegében, eredménylevezetésében – a 3. § (3) bekezdésének 3. pontja és a 14. § (4) bekezdése alapján a gazdálkodó számviteli politikájában rögzített feltételek szerint – jelentős összegűnek minősülő hibá(ka)t állapított meg, akkor az előző üzleti év(ek)re vonatkozó módosításokat az egyszerűsített mérleg és az eredménylevezetés minden tételénél az előző üzleti év adatai mellett be kell mutatni. Ilyen esetben az egyszerűsített mérlegben is, az eredménylevezetésben is külön-külön oszlopban szerepelnek az előző évi adatok, a lezárt üzleti év(ek)re vonatkozó módosítások, illetve a tárgyévi adatok.
(7) Az egymást követő üzleti évek egyszerűsített mérlegeiben, eredménylevezetéseiben az összehasonlíthatóságot a szerkezeti felépítés, a tagolás és a tartalom, a mérlegtételek értékelési elveinek és eljárásainak állandóságával kell biztosítani.
100. § (1)578 Az egyszerűsített beszámolót készítő gazdálkodó a 15. § (2) és (7) bekezdésében foglaltaktól eltérően az árbevételt, az egyéb bevételeket, valamint a költségeket, a ráfordításokat – az értékcsökkenési leírás és az értékvesztés kivételével – és az egyéb kiadásokat a pénz tényleges beérkezése és kifizetése időszakában, illetve a (2) bekezdés szerint a nem pénzben történt kiegyenlítés időszakában köteles a könyvekben elszámolni.
(2) A teljesítés időszakában el kell számolni azt is, ha az ügylet ellenértékét más eszköz (ideértve a váltóval történő kiegyenlítést is) átadás-átvételével rendezik. Az ilyen ügyleteket azok valós tartalma szerint, bruttó módon kell elszámolni.
(3)579 Az egyszerűsített mérleg a gazdálkodó december 31-én meglévő, a leltárba értékkel felvett valamennyi eszközét és azok forrásait; az eredménylevezetés az üzleti évben folytatott tevékenység valamennyi végleges (vissza nem fizetendő) bevételét és végleges (vissza nem követelhető) kiadását, valamint az eszközök, a kötelezettségek mérlegfordulónapi értékeléséből származó értékmódosításokat bruttó módon tartalmazza, függetlenül attól, hogy az ügyletek teljesítésekor tényleges pénzkiadásra vagy pénzbevételre sor került-e vagy sem.
Az egyszerűsített mérleg tagolása, tételeinek tartalma
101. § (1) Az egyszerűsített mérleg egyes tételeinek tartalma a (2) bekezdésben foglaltakat figyelembe véve megegyezik az 1. számú melléklet ,,A'' változata szerinti tagolás tartalmával.
(2) Az egyes tételeknél figyelembe veendők értelemszerűen a 23–31. §-ok, a 35–43. §-ok előírásai azzal az eltéréssel, hogy az alapítás-átszervezés költségeinek aktiválására, a befektetett eszközök értékhelyesbítésére és ezzel összefüggésben az értékelési tartalék kimutatására, a 41. § (4)–(6) bekezdése szerinti sajátos céltartalékképzésre, az eredménytartalék 37. § (2) bekezdés d) pontja, illetve (6) bekezdése szerinti igénybevételére, valamint a hivatkozott §-oknál a kiegészítő mellékletre vonatkozó előírások az egyszerűsített mérleg készítésekor nem alkalmazhatók.
(3) Az egyszerűsített mérlegben a pénzmozgáshoz nem kapcsolódó, a jövőben kiegyenlítésre kerülő követelések és kötelezettségek, valamint a pénzkiadásból származó követelések és a pénzbevételből származó kötelezettségek mérlegfordulónapi állományát elkülönítetten kell szerepeltetni.
(4)580 Pénzkiadásból származó követelésként kell az egyszerűsített mérlegbe felvenni a gazdálkodó által nyújtott kölcsön, a nem beszerzési céllal adott előleg és az adótúlfizetés más adónemben fennálló kötelezettség teljesítésére be nem tudott összegét.
(5) A pénzmozgáshoz nem kapcsolódó követelések között kell az egyszerűsített mérlegben kimutatni az áruszállításból, szolgáltatás teljesítéséből származó követeléseket (vevők), valamint a jogszerűen igényelt, de a mérlegfordulónapig pénzügyileg még nem teljesített támogatásokat.
(6) A pénzeszközök közé kell felvenni a pénzforgalmi nyilvántartásban a követelések között elkülönítetten könyvelt valuta- és devizakészletek forintra átszámított értékét.
102. § (1)581 A 35. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően a saját tőke jegyzett tőkéből, tőketartalékból, eredménytartalékból, lekötött tartalékból és adózott eredményből áll. A saját tőkének nem része a pénzügyileg később realizálódó, az (5)–(6) bekezdés szerinti tartalék. A 38. § szerinti lekötött tartalékot a megfelelő jogcímek alapján a tőketartalékból történő átvezetéssel, illetve a saját tőkében kimutatásra kerülő eredménytartalék összegét csökkentve kell az egyszerűsített mérlegbe beállítani.
(2) Jegyzett tőkeként a tulajdonosok, a tagok által ilyen címen ténylegesen rendelkezésre bocsátott pénzeszközök és a nem pénzbeli hozzájárulásként ténylegesen átadott eszközök létesítő okirat, annak módosítása, illetve a legfőbb szerv erről szóló határozata szerint elfogadott együttes értékét kell kimutatni, cégbírósági bejegyzés esetén a cégjegyzékbe való bejegyzés időpontjával.
(3)582 Az eredménytartalék az egyszerűsített mérleg szerinti eszközértéknek a céltartalékokkal, a kötelezettségekkel, valamint a jegyzett tőkével, a tőketartalékkal, a lekötött tartalékkal, az adózott eredménnyel és az (5)–(6) bekezdés szerinti tartalékkal csökkentett összegeként állapítható meg.
(4)583 Az egyszerűsített beszámoló adózott eredménye az üzleti év adóköteles pénzügyi eredménye és az ezen időszakban bekövetkezett egyéb, tényleges pénzbevételt vagy pénzkiadást nem jelentő végleges vagyonváltozás együttes összegéből, az értékkorrekciók (értékcsökkenési leírás, értékvesztés, készletváltozás), és az adókötelezettség levonását követően a gazdálkodónál maradó összeg, illetve saját tőke csökkenés, egyezően az eredménylevezetésbe beállított összeggel.
(5) Az egyszerűsített mérlegben kimutatott tartalék azt az adózás előtti jövőbeni vagyonváltozást mutatja, amelyet az egyszerűsített mérlegbe beállított, a jövőbeni pénzügyi rendezéskor adóköteles bevételt vagy költséget, ráfordítást eredményező eszközök és források különbözete jelent.
(6)584 Tartaléknak minősül
a) az egyszerűsített mérleg eszközoldalára beállított saját termelésű készletek, a fizetendő általános forgalmi adót nem tartalmazó vevőkkel szembeni követelések, a jogszerűen igényelt, de a mérlegfordulónapig pénzügyileg még nem teljesített támogatások, a 106. § (3) bekezdésének alkalmazása esetén a pénzkiadásból származó követelések, a pénzbevételből származó kötelezettségek bevételként még el nem számolható árfolyamnyeresége együttes összegének, és
b) az egyszerűsített mérleg forrásoldalára beállított, a vásárolt készletek záró állományához, az immateriális javak, a tárgyi eszközök beszerzéséhez nem kapcsolódó szállítókkal szembeni kötelezettségek levonható általános forgalmi adót nem tartalmazó összege, továbbá a 103. § (1) bekezdése szerinti céltartalék, valamint a 103. § (2) bekezdése szerinti rövid lejáratú kötelezettségek közül a jövőbeni kiegyenlítésükkor költséget, ráfordítást jelentő kötelezettségek együttes összegének
különbözete (negatív előjelű is lehet).
103. § (1) A 41. § (1)–(2) bekezdése szerinti céltartalékot csak az egyszerűsített mérlegbe kell beállítani, azt könyvelni nem szabad.
(2) A pénzmozgáshoz nem kapcsolódó rövid lejáratú kötelezettségek között kell az egyszerűsített mérlegben kimutatni a pénzforgalmi nyilvántartásban nem könyvelt, elismert kötelezettségeket, így
a)585 a szállítóval szembeni kötelezettségeket,
b) a tulajdonosok részére jóváhagyott osztalék (részesedés) összegét,
c)586 a nem áruvásárlásból, a nem szolgáltatás igénybevételéből, a nem hitel- és kölcsönfelvételből származó, a tárgyidőszakot terhelő kötelezettségek (decemberi munkabér, szociális hozzájárulási adó, egyéb) összegét, továbbá
d) a költségvetéssel, a helyi önkormányzatokkal az üzleti évre elszámolt (bevallott), de pénzügyileg a mérlegfordulónapig még nem rendezett adókötelezettségek összegét is.
(3) A fizetendő és az előzetesen felszámított általános forgalmi adó költségvetéssel még nem rendezett egyenlegét a pénzmozgáshoz nem kapcsolódó kötelezettségek, illetve követelések között kell kimutatni, függetlenül attól, hogy azt a vonatkozó törvény előírása alapján még nem kellett bevallani, vagy bevallották ugyan, de pénzügyileg a mérlegfordulónapig még nem teljesítették.
(4)587 Ha a gazdálkodó jogszabály vagy államközi megállapodás alapján a tevékenységéhez vissza nem térítendő támogatást kap, akkor a kapott pénzösszeget kötelezettségként kell a pénzforgalmi nyilvántartásába felvennie. Az ebből származó kötelezettséget akkor és olyan összegben kell az adóköteles egyéb bevételek közé átvezetni, amikor és amekkora összegben a kapott (befolyt) pénz elköltéséhez költség (termelési és kezelési költség vagy értékcsökkenés) elszámolása kapcsolódik. Ha a támogatási cél – a támogatási okiratban foglalt határidőig – nem valósult meg, de a kapott pénzt nem kell visszafizetni, a határidő lejáratakor annak a kötelezettségek között nyilvántartott összegét adóköteles egyéb bevételként elszámolva kell a kötelezettségek közül kivezetni. Az adóköteles egyéb bevételként elszámolt összeget az eredménylevezetés pénzügyileg rendezett adóköteles egyéb bevételek tételébe kell beállítani.
Az egyszerűsített mérleg tételeinek értékelése
104. § Az egyszerűsített mérleg tételei értékelésénél általános szabályként a 46–68. §-ban foglaltakat – a kiegészítő mellékletre vonatkozó előírások kivételével – és a 105–106. §-ban foglalt sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni.
105. § (1) Az egyszerűsített beszámoló készítésekor az immateriális javak és a tárgyi eszközök értékcsökkenését, valamint a befektetett pénzügyi eszközök, az értékpapírok és a pénzkiadásból származó követelések értékvesztéseit figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy az eredmény nyereség vagy veszteség.
(2) Az áruszállításból és szolgáltatásnyújtásból származó követelések (vevők) és kötelezettségek (szállítók) egyszerűsített mérlegbe beállítandó értékét a rendelkezésre álló információk szerint várhatóan kiegyenlítésre kerülő összegre módosított (legfeljebb az elfogadott, számlázott) összegben kell meghatározni. A vevőkövetelés értékvesztését, leírását ráfordításként, a szállítóval szembeni kötelezettség elengedését, harmadik fél általi átvállalását bevételként elszámolni nem szabad.
(3) Az 57. § (2) bekezdése szerinti visszaértékelést (visszaírást) az egyszerűsített mérlegbe beállítandó eszközöknél nem kell alkalmazni.
(4) Az egyszerűsített mérlegben a saját termelésű készletet (befejezetlen termelést, félkész és készterméket, növendék-, hízó- és egyéb állatot) a még várhatóan felmerülő költségekkel és a kalkulált haszonnal csökkentett eladási áron is ki lehet mutatni.
(5) A 48. § (1) bekezdése szerinti, a tárgyi eszközök felújítási munkái számlázott értékének, illetve közvetlen költségeinek aktiválására vonatkozó előírásokat, továbbá a 47. § (4), (6) bekezdésében foglaltakat, a 47. § (8) bekezdésének a kapott kamatokra vonatkozó előírásait, az 52. § (1) bekezdésének maradványértékre vonatkozó előírásait az egyszerűsített mérleg készítésénél nem kötelező alkalmazni. Az 50. § (4) bekezdése szerinti eszközök, valamint a negatív üzleti vagy cégérték az egyszerűsített mérlegben nem mutathatók ki.
(6) A tárgyi eszköz, az immateriális jószág beszerzési értékét a beruházási szállítóval, a szállítóval szemben fennálló kötelezettségből elengedett, mások által átvállalt összeggel csökkenteni kell. Ilyen esetben az évenként elszámolandó értékcsökkenés összegét az 53. § (3) bekezdése alapján módosítani kell.
(7) A 68. § (1) bekezdésében foglalt előírást nem kell alkalmazni.
(8)588 Amennyiben a tárgyi eszköz hasznosításában olyan lényeges és tartós változás következik be, amely annak a 23. § (5) bekezdése szerint a készletek közé való átsorolását indokolttá teszi, akkor a beruházási szállítóval, a szállítóval szemben még nem rendezett kötelezettség összegéig a már elszámolt értékcsökkenést vissza kell írni. Ezt a korrekciót az eredménylevezetés értékcsökkenés sorába beállított adat számításakor negatív előjellel kell figyelembe venni. Ha a 23. § (5) bekezdése szerinti átsorolás kifizetett vásárolt vagy saját termelésű készletből történik, az ilyen tárgyi eszköz bekerülési (legfeljebb piaci) értékében a 111. § (6) bekezdésében foglaltak szerinti költségkorrekciót el kell számolni.
106. § (1) Az egyszerűsített mérlegben, a devizában fennálló követeléseket és kötelezettségeket – függetlenül attól, hogy azok állományba vétele pénzbevétellel vagy pénzkiadással együttjárt-e – pénzügyi rendezésükig a szerződés szerinti teljesítés napjára vonatkozó, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti devizaárfolyamon átszámított forintértéken lehet kimutatni.
(2) Az egyszerűsített mérlegben a valutakészletet, a devizaszámlán lévő devizát a pénz tényleges befolyásakor (jóváírásakor) érvényes, a 60. § (4)–(6) bekezdése szerinti devizaárfolyamon átszámított forintértéken lehet kimutatni.
(3)589 Az (1) és (2) bekezdés szerinti eszközöket és kötelezettségeket a mérlegfordulónapon csak abban az esetben kell – az esetleges árfolyamváltozás miatt – átértékelni, ha az árfolyamváltozás a gazdálkodó számviteli politikájában meghatározottak szerint jelentősnek minősül.
Az egyszerűsített mérleg tételeinek alátámasztása
leltárral
107. § Az egyszerűsített mérleg tételeit leltárral kell alátámasztani. A leltár készítésével kapcsolatban a 69. § előírásait kell alkalmazni.
Az eredménylevezetés tartalma, tagolása
108. § (1)590 Az eredménylevezetés az egyszeres könyvvitelt vezető gazdálkodó adózott eredményének, valamint pénzügyi eredménye tárgyévi változásának levezetését tartalmazza, az eredmény keletkezésére, módosítására ható főbb tényezőknek, összetevőknek a bemutatásával.
(2) Az eredménylevezetésben a végleges (vissza nem fizetendő, illetve vissza nem követelhető) pénzmozgások egyenlegeként a pénzügyi eredmény adóköteles és jövedelemadózás alá nem vont tárgyévi változását, valamint az adózott eredményben a valódiság, az óvatosság elvét érvényesítve – a 100. § (2) és a 105. § (1) bekezdése alapján tényleges pénzmozgás hiányában is – számításba veendő bevételeket, ráfordításokat és értékmódosításokat elkülönítetten kell szerepeltetni.
(3) Az eredménylevezetésben a bevételeket, a költségeket, ráfordításokat meg kell bontani aszerint, hogy azokat a tényleges pénzügyi teljesítés alapján vagy pénzmozgás nélküli ügylet kapcsán számolták el.
Az eredménylevezetés tételeinek tartalma
109. § (1) Pénzügyileg rendezett nettó árbevételként kell kimutatni a 72–75. § szerinti, a mérlegfordulónapig pénzügyileg rendezett összegeket.
(2)591 Nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételeként kell kimutatni az értékesítés 72–75. § szerinti – általános forgalmi adó nélküli – ellenértékét, ha azt a gazdálkodó részben vagy egészen nem pénzben kapja meg, a vevő – a Polgári Törvénykönyv előírásai figyelembevételével – az ellenértéket egyéb eszköz átadásával vagy a vele szemben fennálló kötelezettség beszámításával rendezi.
(3) Árbevételként kell figyelembe venni a korábban ráfordításként el nem számolható behajthatatlannak vagy bizonytalannak minősített vevőkövetelésre utólag befolyt [pénzbevételt jelentő vagy a (2) bekezdés szerint beszámított] összeget is.
(4)592 Pénzügyileg rendezett adóköteles egyéb bevételek a 77. § szerinti egyéb bevételek, a 84. § szerinti pénzügyi műveletek bevételei mérlegfordulónapig pénzügyileg rendezett összegei. Az elengedésről, az átvállalásról szóló megállapodás szerint az üzleti évben elengedett vagy harmadik személy által átvállalt hitel- és kölcsöntartozások összegét is itt kell szerepeltetni (a pénzbevétel már korábban megtörtént, de végleges bevétellé a visszafizetési kötelezettség megszűnésével vált).
(5) Pénzbevételt nem jelentő adóköteles bevételként kell kimutatni különösen:
a) az elengedésről, az átvállalásról szóló megállapodás szerint az üzleti évben elengedett vagy harmadik személy által átvállalt beruházási szállítóval, szállítóval szembeni kötelezettség összegéből a beszerzett eszköz üzembe helyezése óta elszámolt (halmozott) értékcsökkenést részben vagy teljes egészében ellentételező összeget,
b)593 a tulajdoni részesedést jelentő befektetés könyv szerinti értékét meghaladóan, nem pénzben kapott értéket a gazdasági társaság átalakulásakor, egyesülésekor, szétválásakor, megszűnésekor.
(6) A pénzbevételt nem jelentő, jövedelemadózás alá vont bevételek között kell kimutatni a tényleges pénzmozgás nélkül, a változás végleges jellegére tekintettel elszámolt bevételeket, ideértve a kölcsönkövetelés, az értékpapír ráfordításként elszámolt értékvesztésének, behajthatatlanként leírt összegének utólagosan, nem pénzben történő kiegyenlítését is.
(7) A jövedelemadózás alá nem vont bevételek azok a pénzbevételek vagy pénzmozgás nélküli végleges bevételek, amelyekkel szemben ráfordítás nem számolható el (többletként befizetett adó visszatérítése, más adónemnél történő figyelembevétele, jogszabály alapján adómentesen kapott pénzbevétel). Itt kell szerepeltetni az üzleti évben a tagoktól vagyoni hozzájárulásként kapott eszközök létesítő okirat, annak módosítása, illetve a legfőbb szerv erről szóló határozata szerinti értékét is.
(8) A 37. § (1) bekezdésének f) pontja szerint jogszabály alapján az eredménytartalékba helyezett pénzeszközöket a jövedelemadózás alá nem vont pénzbevételek, illetve a 37. § (2) bekezdésének g) pontja szerint jogszabály alapján az eredménytartalékból átadott pénzeszközöket a jövedelemadózásban ráfordításként nem érvényesíthető egyéb kiadások között kell az eredménylevezetésben kimutatni.
110. § (1) A ráfordításként érvényesíthető kiadások közé csak az üzleti évben kifizetett összegeket lehet beállítani.
(2) A ráfordítást jelentő eszközváltozások tétel az üzleti évben, nem pénzben teljesített kötelezettségkiegyenlítéseket tartalmazza.
(3) A ráfordítást jelentő elszámolások között kell kimutatni az értékcsökkenési leírást, az értékvesztésként elszámolt összeget, valamint az egyszerűsített mérlegben kimutatott kifizetett vásárolt készletek állományváltozását.
111. § (1) Az anyag- és árubeszerzés költségei tétel a 78. §-ban részletezett kifizetett anyagjellegű ráfordításokat tartalmazza (ideértve a kölcsönkövetelés fejében kapott, a korábbi pénzkiadás révén megfizetett eszközértéket is) azzal, hogy a szállítókkal szembeni, a mérlegfordulónapon fennálló tartozásokat itt nem szabad figyelembe venni.
(2) Az anyag- és árubeszerzéssel, szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos tartozás nem pénzben történő kiegyenlítését a kötelezettség nyilvántartás szerinti értékében elkülönítetten, a nem pénzben kiegyenlített, nem beruházási célú beszerzések között kell kimutatni, függetlenül attól, hogy az átadott eszköz beszerzésével, előállításával kapcsolatos kötelezettséget már kiegyenlítették-e.
(3) A személyi jellegű ráfordítások tétel a 79. § szerinti jogcímeken a tárgyévben kifizetett, továbbá a természetes személy illetményéből levont, kötelezettségként előírt összegeket (személyi jövedelemadó, egyéb levonás) bruttó módon tartalmazza, ide nem értve a 103. § (2) bekezdése szerint a rövid lejáratú kötelezettségek között kimutatott összegeket. A munkavállalóknak, tagoknak természetben adott juttatás értékét elkülönítetten kell az eredménylevezetésben szerepeltetni.
(4)594 Egyéb termelési és kezelési költségek, ráfordítások a 81. § szerinti egyéb ráfordítások, a 85. § szerinti pénzügyi műveletek ráfordításai közül az üzleti évben megfizetettek együttes összege. Az eredménylevezetés összeállítása során a társasági adókötelezettségre fizetett előleget, illetve a megfizetett vagy kötelezettségként előírt adót itt nem szabad figyelembe venni.
(5) A nem pénzben kiegyenlített ráfordítások között kell szerepeltetni
a) az immateriális javak, a tárgyi eszközök könyv szerinti értékének a mennyiségi csökkenéssel együtt járó kivezetését az állományból az eszköz értékesítésekor (ideértve a kötelezettség teljesítésére történő átadást is), vagyoni hozzájárulásként vagy térítés nélküli átadásakor, megsemmisülésekor, hiányakor, csökkentve azt a készletre vett hulladékanyagok, haszonanyagok értékével,
b) az egyéb eszközök átadásával teljesített, ráfordítást eredményező kötelezettségek értékét,
c)595 az átalakulás, egyesülés, szétválás kapcsán a részesedés értékében bekövetkezett csökkenést.
(6) Az egyéb termelési és kezelési költségeket, ráfordításokat – az egyéb kiadások közé átvezetve – csökkenti a számlával igazolható, elsődlegesen anyagbeszerzési, illetve elsődlegesen személyi jellegű ráfordításként az üzleti évben elszámolt minden olyan pénzkiadás vagy a beszerzés ellentételéül adott eszközkiadás, amely tárgyi eszköz, szellemi termék saját előállítását szolgálta.
112. § (1)596 Amennyiben a gazdálkodó a devizaköveteléseit és devizakötelezettségeit, valamint valuta- és devizakészletét a 106. § (3) bekezdése szerint a mérlegfordulónapon átértékeli, az árfolyamkülönbözeteket a következők szerint kell számításba vennie:
a) árfolyamnyereséget bevételként elszámolni nem szabad,
b) a pénzkiadásból származó követelések és pénzbevételből származó kötelezettségek, továbbá a valuta- és devizakészletek árfolyamveszteségét értékvesztésként el kell számolni.
(2) A devizában fennálló követelések és kötelezettségek nyilvántartás szerinti értéke és a forintra átszámított értéke közötti, a kiegyenlítéskor realizált árfolyamkülönbözetet
a) vevőkövetelés esetén előjelétől függetlenül az árbevételben,
b) minden egyéb követelés esetében az árfolyamnyereséget adóköteles bevételként, az árfolyamveszteséget az egyéb termelési és kezelési költségek, ráfordítások között,
c)597 a szállítóval szembeni kötelezettség teljesítésekor, előjelétől függetlenül az anyag- és árubeszerzés költségei között, illetve a beruházás üzembe helyezéséig, a vagyoni értékű jog használatbavételéig egyéb kiadásként, ezt követően árfolyamnyereség esetén egyéb adóköteles bevételként, árfolyamveszteség esetén egyéb termelési és kezelési költségként,
d) minden egyéb kötelezettség esetében az árfolyamnyereséget adóköteles bevételként, az árfolyamveszteséget egyéb termelési és kezelési költségként, ráfordításként
kell elszámolni, és annak megfelelően kell az eredménylevezetés tételeiben szerepeltetni, hogy a követelés, a kötelezettség kiegyenlítése pénzben vagy más eszköz átadásával-átvételével történt meg.
113. § (1)598 Értékcsökkenési leírás az immateriális javak, a tárgyi eszközök üzleti évben az 52–53. § alapján elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenése, ideértve a 80. § (2) bekezdése szerinti értékcsökkenési leírást is.
(2) Értékvesztésként kell kimutatni a befektetett pénzügyi eszközök, az értékpapírok, a pénzkiadásból származó követelések, a pénzbevételből származó kötelezettségek mérlegfordulónapi értékeléséből származó ráfordításokat, továbbá a 112. § (1) bekezdés b) pontja szerinti, pénzügyileg nem realizált, ráfordításként elszámolt árfolyamveszteséget.
(3)599 A kifizetett vásárolt készletek állományváltozásaként kell kimutatni az üzleti évben vagy korábban költségként elszámolt (a szállítóknak kifizetett), továbbá a 111. § (5) bekezdésének a) pontja szerint készletre vett vásárolt készletek mérlegfordulónapra vonatkozó, leltározással megállapított állományának az előző üzleti évihez képest bekövetkezett változását. A kifizetett vásárolt készletek készletváltozása értékének megállapításakor abból kell kiindulni, hogy készleten elsősorban a még ki nem fizetett beszerzések vannak (a készletfelhasználás a már kifizetett, költségként elszámolt tételekből történt).
(4)600 Beruházási kiadások a tárgyi eszközök (és az immateriális javak) létesítése (beszerzése, előállítása) érdekében teljesített, a 47. §, a 48. § szerinti pénzkiadások és a 105. § (5) bekezdése, a 111. § (6) bekezdése figyelembevételével meghatározott összegek.
(5) Egyéb kiadások az adózott jövedelemből teljesített, beruházási kiadásnak nem minősülő végleges (nem felvett hitelhez vagy kölcsöntartozáshoz kapcsolódó) pénzkiadások, ideértve a befizetett vagy kötelezettségként előírt társasági adót (adóelőleget) is.
114. §601 (1)602 Az osztalék a gazdálkodó tagjai részére az adózott eredmény felhasználásáról (az osztalék jóváhagyásáról) szóló döntés alapján kifizetni elrendelt, az előző üzleti évi adózott eredménnyel kiegészített szabad eredménytartalék csökkenéseként elszámolt összeg. Az év közben fizetett osztalékelőleget a pénzkiadásból származó követelések között kell az egyszerűsített mérlegben szerepeltetni.
(2) Az előző üzleti évi adózott eredménnyel kiegészített szabad eredménytartalék akkor fizethető ki osztalékként (részesedésként), ha a lekötött tartalékkal – ideértve a 103. § (4) bekezdése szerint elkülönítetten nyilvántartott támogatás még fel nem használt összegét is – csökkentett saját tőke összege az osztalék (a részesedés) kifizetése után sem csökken a jegyzett tőke összege alá.
AZ IFRS-EK SZERINT ÉVES BESZÁMOLÓT KÉSZÍTŐ GAZDÁLKODÓKRA VONATKOZÓ ELTÉRŐ SZABÁLYOK
Értelmező rendelkezések, fogalmak
114/A. § E fejezet alkalmazásában:
1. éves beszámoló: az IAS 27 Egyedi pénzügyi kimutatások című standard szerint összeállított egyedi pénzügyi kimutatások;
2. mérleg: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerint meghatározott pénzügyi helyzet kimutatás;
3. eredménykimutatás: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti átfogó jövedelemkimutatás eredmény szakasza vagy a különálló eredménykimutatás;
4. kiegészítő melléklet: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti megjegyzések, amelyek a jelentős számviteli politikák összefoglalását, egyéb közzétételeket és más magyarázó megjegyzéseket tartalmaznak;
5. saját tőke változás kimutatása: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti teljes pénzügyi kimutatások azon része, amely a saját tőkében bekövetkezett évközi változásokat jogcímenként mutatja be;
6. cash flow kimutatás: az IAS 7 Cash flow kimutatások című standard szerinti, a gazdálkodó pénzeszközeiben és pénzeszköz-egyenértékeseiben bekövetkezett változásokat összefoglaló kimutatás;
7. mérlegfőösszeg: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti pénzügyihelyzet-kimutatásban szereplő összes eszközök értéke;
8. adózás előtti eredmény: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti átfogó jövedelemkimutatás eredmény szakaszában vagy a különálló eredménykimutatásban szereplő, a folytatódó és a megszűnt tevékenységekre bemutatott adózás előtti eredmények együttes összege;
9.604 adózott eredmény: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti átfogó jövedelemkimutatás eredmény szakaszában vagy a különálló eredménykimutatásban szereplő, a folytatódó és a megszűnt tevékenységekre bemutatott adózás utáni nettó eredmény együttes összege, továbbá az e törvény szerint eredménnyel szemben, de az IFRS-ek szerint saját tőkével szemben elszámolt tételek, különösen a támogatások, a véglegesen átadott vagy kapott pénzeszközök;
10. lényeges hiba: az IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák című standard szerint meghatározott lényeges hiba;
11. funkcionális pénznem: az IAS 21 Átváltási árfolyamok változásainak hatásai című standard szerinti pénznem, amely annak az elsődleges gazdasági környezetnek a pénzneme, amelyben a gazdálkodó működik, és amely eltérhet a prezentálás pénznemétől;
12. kötelezettség: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti pénzügyihelyzet-kimutatásban szereplő összes kötelezettség, ideértve a halasztott bevételekből származó kötelezettséget is;
13. IFRS-ek szerinti saját tőke: a 7. pontban meghatározott mérlegfőösszeg és a 12. pontban meghatározott kötelezettségek különbözete;
14. saját tőke megfeleltetési tábla: a 114/B. § szerint meghatározott saját tőke elemeket bemutató tábla, amelyet az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti kiegészítő megjegyzések részeként kell bemutatni;
15. tőkeinstrumentum: az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: bemutatás és az IFRS 2 Részvényalapú kifizetés című standardok szerint saját tőkeként besorolandó instrumentum, amely olyan szerződés, amely egy gazdálkodó összes kötelezettségének a levonása után a gazdálkodó eszközeiben meglévő maradványérdekeltséget testesít meg;
16. közbenső mérleg: a legutolsó IFRS-ek szerinti beszámolóval lezárt üzleti év mérlegfordulónapját követő nap és a közbenső mérleg fordulónapja közötti időszak gazdasági eseményeinek figyelembevételével, az IAS 34 Évközi pénzügyi beszámolás című standarddal összhangban elkészített pénzügyihelyzet-kimutatás, valamint a közbenső mérleg fordulónapjára vonatkozó saját tőke megfeleltetési tábla;
17.605 osztalékfizetésre rendelkezésre álló forrás: a 39. § (3) és (3a) bekezdése szerint meghatározott összeg azzal, hogy az adózott eredmény, a lekötött tartalék és a pozitív értékelési tartalék a 114/B. § (4) bekezdés f)–h) pontjaiban meghatározott összeg, a rendelkezésre álló szabad eredménytartalék a 114/B. § (5) bekezdés b) pontja szerinti összeg, továbbá a 39. § (3a) bekezdésében meghatározott növelő tételként a közzétételre történő engedélyezés időpontjáig elszámolt kapott (járó) osztalék összegét lehet figyelembe venni.
Saját tőke megfeleltetési tábla
114/B. § (1) Az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő gazdálkodó a beszámoló fordulónapjára vonatkozóan saját tőke megfeleltetési táblát állít össze, amelyet a kiegészítő megjegyzések részeként mutat be.
(2) Más jogszabályok alkalmazásában, ha a jogszabály kifejezetten eltérően nem rendelkezik, a saját tőke, illetve annak egyes elemei alatt a megfeleltetési tábla szerinti tételeket kell érteni.
(3) A saját tőke megfeleltetési táblát a gazdálkodónak el kell készítenie akkor is, ha jogszabály sajátos beszámoló készítésére (ide értve a közbenső mérleget is) kötelezi.
(4) A saját tőke megfeleltetési tábla tartalmazza az IFRS-ek szerinti saját tőke egyes elemeinek nyitó és záró adatait, valamint ezekből levezetve az alábbi saját tőke elemek nyitó és záró adatait:
a) saját tőke: az IFRS-ek szerinti saját tőke összege, növelve a kapott pótbefizetés IFRS-ek szerint kötelezettségként kimutatott összegével, csökkentve a fizetett pótbefizetés IFRS-ek szerint eszközként kimutatott összegével, növelve a jogszabály alapján tőketartalékba helyezendő pénzeszközök, átvett eszközök értékéből a halasztott bevételként kimutatott összeggel, csökkentve a tőkeinstrumentumnak minősülő tőkeemelés miatt, a tulajdonosokkal szemben kimutatott követelés összegével;
b) IFRS-ek szerinti jegyzett tőke: a létesítő okiratban meghatározott jegyzett tőke, amennyiben az tőkeinstrumentumnak minősül;
c) jegyzett, de be nem fizetett tőke: az IFRS-ek szerinti jegyzett tőkéből a gazdálkodó rendelkezésére még nem bocsátott összeg;
d) tőketartalék: a saját tőke minden olyan elemének összege, amely nem felel meg az IFRS-ek szerinti jegyzett tőke, a jegyzett, de be nem fizetett tőke, az eredménytartalék, az értékelési tartalék, az adózott eredmény vagy a lekötött tartalék fogalmának;
e)606 eredménytartalék: az IFRS-ek szerinti éves beszámolóban kimutatott, korábbi évek halmozott – és a tulajdonosok részére még ki nem osztott – adózott eredmény (ideértve az IFRS-ekre való áttérés éve előtti üzleti év mérlegfordulónapján az e törvény szerint keletkezett eredménytartalék és adózott eredmény együttes összegének az IFRS-ekre való áttérés felhalmozott eredményre gyakorolt hatásával korrigált összegét), továbbá az IFRS-ek szerint közvetlenül a felhalmozott eredmény javára vagy terhére elszámolt összegek [ideértve a kapott pótbefizetés azon összegét is, amely esetében a pótbefizetésből származó követeléséről a gazdasági társaság tulajdonosa (tagja) lemondott], a jegyzett tőkéből vagy a tőketartalékból a veszteségek fedezetére átvezetett összeg, az egyéb tartalékokból átvezetett bármely olyan összeg, amelynek átvezetését az IFRS-ek előírják vagy megengedik. Az így meghatározott összeget csökkenteni kell a fizetett pótbefizetés IFRS-ek szerint eszközként kimutatott összegével, és a fel nem használt fejlesztési tartaléknak a kapcsolódó, az IAS 12 Nyereségadók című standard alapján számított halasztott adóval csökkentett összegével. Az eredménytartalék összege az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti egyéb átfogó jövedelmet – az átsorolási módosítások kivételével – nem tartalmazhat;
f)607 értékelési tartalék: az IAS 1 Pénzügyi kimutatások prezentálása című standard szerinti átfogó jövedelem kimutatásban szereplő egyéb átfogó jövedelem halmozott és tárgyévi egyéb átfogó jövedelmet is tartalmazó összege, továbbá az IFRS-ekre történő áttérés előtt keletkezett értékelési tartalék összege;
g) adózott eredmény: 114/A. § 9. pontjában meghatározott fogalom;
h) lekötött tartalék: a kapott pótbefizetés IFRS-ek szerint kötelezettségként kimutatott összege, növelve a fel nem használt fejlesztési tartaléknak a kapcsolódó, az IAS 12 Nyereségadók című standard alapján számított halasztott adóval csökkentett összegével.
(5) A saját tőke megfeleltetési tábla a (4) bekezdésben foglaltakon túlmenően tartalmazza:
a) a cégbíróságon bejegyzett tőke összegének és az IFRS-ek szerinti jegyzett tőke összegének egyeztetését;
b)608 az osztalékfizetésre rendelkezésre álló szabad eredménytartalékot, amely az utolsó beszámolóval lezárt üzleti év tárgyévi adózott eredményét is magában foglaló eredménytartalék összegének az IAS 40 Befektetési célú ingatlanok című standard szerinti befektetési célú ingatlanok valós érték növekedése miatti elszámolt – halmozott – nem realizált nyereség összegével csökkentett és a kapcsolódó IAS 12 Nyereségadók című standard alapján elszámolt nyereségadó halmozott összegével növelt összege.
(6)609 Ha a gazdálkodó az IFRS 11 Közös megállapodások című standard szerinti olyan közös tevékenységgel rendelkezik, amelyet e törvény szerint részesedésként mutatna ki, a (4) és (5) bekezdés alkalmazása során, az IFRS-ek szerinti saját tőke egyes elemeiből levezetett saját tőke elemek nyitó és záró adatait úgy állapítja meg, mintha az ilyen közös tevékenység számviteli elszámolása tekintetében az IFRS-ek szerinti éves beszámoló készítésére nem tért volna át.
Az IFRS-ek szerinti éves beszámolóra történő áttérés szabályai
114/C. § (1) Az éves beszámoló IFRS-ek szerinti összeállítására történő áttérés feltétele, hogy a gazdálkodó rendelkezzen az áttérésre való felkészültségét igazoló könyvvizsgálói jelentéssel.
(2) Az (1) bekezdés szerinti könyvvizsgálói jelentést IFRS minősítéssel rendelkező kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég bocsáthat ki.
(3) Az IFRS-ek szerinti éves beszámolóra történő áttérés napja az első IFRS-ek szerint készült éves beszámoló üzleti évének első napja.
(4)610 Az IFRS-ekre történő áttérést a gazdálkodó legkésőbb az áttérés napja előtt 30 nappal bejelenti az állami adóhatóság részére. A bejelentéshez csatolni kell az (1) bekezdés szerinti könyvvizsgálói jelentést.
(5)611 A pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank felügyelete alá tartozó gazdálkodó az IFRS-ek szerinti éves beszámolóra történő áttérést – a (4) bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettségen túl – legkésőbb az áttérés napja előtt 30 nappal bejelenti a Magyar Nemzeti Bank részére. A bejelentéshez csatolni kell a (1) bekezdés szerinti könyvvizsgálói jelentést.
(6) Az IFRS minősítéssel rendelkező kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég az (1) bekezdés szerinti, a felkészültségre vonatkozó vizsgálat során ellenőrzi, hogy a gazdálkodó
a) alkalmaz-e az IFRS-ek szerinti éves beszámolója összeállításhoz a 10. § (6) bekezdése szerinti minősítéssel rendelkező személyt,
b) rendelkezik-e az IFRS-ek szerint összeállított és jóváhagyott számviteli politikával,
c) rendelkezik-e az áttérés éve előtti üzleti év első napjára vonatkozóan összeállított IFRS-ek szerinti mérleggel.
(7)612 Az IFRS-ek szerinti éves beszámolót áttérés alapján készítő gazdálkodó az IFRS-ek alkalmazásának első üzleti évében a kiegészítő megjegyzésekben köteles bemutatni az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása című standard 21. és 24–26. bekezdéseiben megkövetelt közzétételeket akkor is, ha egyébként nem tartozik az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása című standard hatálya alá.
(8)613 Az a jogelőd nélkül alapított gazdálkodó, amely éves beszámolóját az IFRS-ek szerint állítja össze, e § rendelkezéseit megfelelően alkalmazza, azzal, hogy a (4) és (5) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségét legkésőbb a cégbejegyzését követő 90 nappal teljesíti, valamint a (6) bekezdés c) pontjában meghatározott feltétel vizsgálata esetükben nem alkalmazandó.
(9)614 Az a gazdálkodó, amelynek értékpapírjai kereskedelmét az Európai Gazdasági Térség bármely államának szabályozott piacán az üzleti év során engedélyezték, az engedély megszerzését követő üzleti évtől köteles a 9/A. § (2) bekezdés a) pontjának megfelelni. Ezen gazdálkodó a (4) és (5) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettségét az engedély megszerzésétől számított 30. nap és az áttérés napját megelőző 30. nap közül a későbbi időpontig teljesíti.
Az e törvény szerinti éves beszámolóra történő áttérés (visszatérés) szabályai
114/D. § (1) Ha a gazdálkodó a 9/A. § szerint nem kötelezett az IFRS-ek alkalmazására, akkor az IFRS-ek szerinti éves beszámoló készítéséről az e törvény szerinti éves beszámoló készítésére a következő esetekben térhet át (térhet vissza):
a) öt lezárt üzleti év után, vagy
b) a közvetlen vagy közvetett anyavállalat személyében bekövetkezett változás esetén.
(2) Az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő gazdálkodó az e törvény szerinti éves beszámoló készítésére tér át (tér vissza),
a) ha a 9/A. § szerint már nem jogosult, illetve nem kötelezett éves beszámolóját az IFRS-ek szerint összeállítani, valamint
b) végelszámolása, felszámolása, illetve kényszertörlési eljárása esetén.
(3) Az (1) bekezdés szerinti áttérés (visszatérés) időpontja az (1) bekezdés a) vagy b) pontjában szereplő feltételek bekövetkezését követő bármely üzleti év első napja.
(4)615 A (2) bekezdés szerinti áttérés (visszatérés) időpontja
a) a (2) bekezdés a) pontja szerinti esetben a feltételek bekövetkezését követő üzleti év első napja,
b) a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben a végelszámolás, a felszámolás, illetve a kényszertörlési eljárás kezdő időpontja.
(5) Az áttérés (a visszatérés) napjával nyitómérleget és nyitó leltárt kell készíteni. Az áttérés (a visszatérés) üzleti évének könyvviteli nyilvántartásait a nyitómérleg alapján kell megnyitni.
(6) Hitelintézet, pénzügyi vállalkozás felszámolása, végelszámolása esetén az áttérés (a visszatérés) időpontja a tevékenységi engedély visszavonásának a napja azzal, hogy a tevékenységet lezáró beszámolót a hitelintézetnek, a pénzügyi vállalkozásnak a végelszámolás, a felszámolás megkezdését megelőző napra, mint mérlegfordulónapra kell elkészítenie.
(7) Az IFRS-ek szerinti éves beszámoló készítéséről az e törvény szerinti éves beszámoló készítésére történő áttérés (visszatérés) esetén a nyitómérlegben az eszközöket és forrásokat az e törvénynek megfelelő besorolásban, az áttérést megelőző üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan összeállított és letétbe helyezett IFRS-ek szerinti éves beszámoló mérlegében szereplő könyv szerinti értéken kell szerepeltetni.
(8) A (7) bekezdés szerinti eszközök és források tekintetében bekerülési értéknek a nyitómérlegben szereplő eszközök és források könyv szerinti értéke minősül, kivéve az IAS 38 Immateriális javak, az IAS 16 Ingatlanok, gépek, és berendezések, az IAS 40 Befektetési célú ingatlanok standard szerinti eszközöket és az IAS 39 Pénzügyi instrumentumok című standard szerinti követeléseket, amelyeknél a bekerülési érték az IFRS-ek szerinti bekerülési érték, azzal, hogy azok esetében az IFRS-ek szerinti bekerülési érték és a könyv szerinti érték közötti különbözetet értékcsökkenésként, illetve értékvesztésként kell figyelembe venni.
(9) A (7) bekezdés szerinti nyitómérlegben szereplő eszközök és források értékének meghatározásánál:
a) tőketartalék növekedéseként kell kimutatni a 36. § szerinti összegeket, valamint a következő tételeket:
aa) az átértékelési modell alkalmazása esetén az IAS 16 Ingatlanok, gépek és berendezések, valamint az IAS 38 Immateriális javak című standardok szerint keletkezett és értékelt tárgyi eszközök és immateriális javak halmozott átértékelési különbözetének értékcsökkentett értékét,
ab) az IAS 40 Befektetési célú ingatlanok című standard alapján valós érték modell alkalmazása esetén a befektetési célú ingatlanok halmozott valós értékének nyereségét,
ac) az IAS 41 Mezőgazdaság című standard szerinti biológiai eszközökre és mezőgazdasági termékekre elszámolt halmozott valós értékének nyereségét;
b) a jogszabály alapján tőketartalékba helyezendő pénzeszközök, átvett eszközök értékéből halasztott bevételként kimutatott bármely összeget a tőketartalék növekedéseként kell elszámolni;
c) a kapott pótbefizetés IFRS-ek szerint kötelezettségként kimutatott összegét a lekötött tartalék növekedéseként kell elszámolni;
d) az adott pótbefizetés IFRS-ek szerint eszközként kimutatott összegét az eredménytartalék csökkenéseként kell elszámolni;
e) a 3. § (9) bekezdés 3. pontja szerint tőkeinstrumentumnak, de az IFRS-ek szerint részben vagy egészben kötelezettségnek minősülő tételek (ide értve a visszaváltható részvény) névértéket meghaladó összegét a tőketartalék növekedéseként kell elszámolni;
f) a tulajdonosokkal szemben tőkeemelés miatt kimutatott követelésből a jegyzett tőke emelésének megfelelő összeget a jegyzett, de be nem fizetett tőke növekedéseként, a névértéken felüli összeget a tőketartalék csökkenéseként kell elszámolni;
g) a visszavásárolt saját részvények, saját üzletrészek 35. § (10) bekezdése szerint számított összegét eszközként kell kimutatni a lekötött tartalék egyidejű növelése mellett;
h) a nyitómérlegben tőketartalékként kizárólag az a), b), e) és f) pontban foglalt tételeket lehet szerepeltetni;
i) a nyitómérlegben lekötött tartalékként kizárólag a c) és g) pontban foglalt tételek alapján számított összeget lehet szerepeltetni;
j) a nyitómérlegben értékelési tartalékként kizárólag az értékesíthető pénzügyi eszközök és a cash flow fedezeti instrumentumok halmozott valós érték változását lehet kimutatni;
k) az IAS 12 Nyereségadók című standard alapján számított halasztott adó követeléseket vagy kötelezettségeket ki kell vezetni a tőke azon tartalékával szemben, amivel szemben eredetileg a tétel megjelenítésre került. Amennyiben ez nem állapítható meg, a kivezetést az eredménytartalékkal szemben kell elvégezni;
l) az értékesíthető pénzügyi eszközök és cash flow fedezeti instrumentumok értékelési különbözete e törvény valós értékelésre vonatkozó szabályai szerint szüntetendő meg;
m) az IAS 19 Munkavállalói juttatások című standard szerinti munkaviszony megszűnése miatt meghatározott juttatási programok aktuáriusi nyereségét és veszteségét az eredménytartalékkal szemben kell elszámolni;
n) az a)–m) pontokban foglalt rendezések elvégzése után az eredménytartalék összegét úgy kell megállapítani a nyitómérlegben, hogy az összes eszközök és összes források összege megegyezzen;
o) a 42–43. §-ok szerint kötelezettségnek, de az IFRS-ek szerint részben vagy egészben saját tőkének minősülő tételek esetében a nyitómérlegben a kötelezettséget a visszafizetendő összegben kell kimutatni. A visszafizetendő összeg és a kötelezettség IFRS-ek szerinti könyv szerinti értékének különbözetét az aktív időbeli elhatárolások között kell állományba venni, és azt időarányosan egyéb ráfordításként kell elszámolni az eredmény terhére;
p) a 42–43. §-ok szerint kötelezettségnek, de az IFRS-ek szerint egészében pénzügyi kötelezettségnek minősülő tételre a 68. § (1) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.
(10) Az IFRS-ek szerinti éves beszámoló készítéséről az e törvény szerinti éves beszámoló készítésére történő áttérést (visszatérést) követő üzleti év mérlegében összehasonlító adatként a nyitómérleg adatait kell szerepeltetni.
(11) Az áttérés (a visszatérés) utáni első üzleti év eredménykimutatásában összehasonlító adat nem szerepelhet.
(12) Az áttérés (a visszatérés) utáni első üzleti évre vonatkozó éves beszámoló kiegészítő mellékletében be kell mutatni a következőket:
a) az áttérés (a visszatérés) előtti utolsó üzleti év IFRS-ek szerinti éves beszámolója zárómérlegében szereplő adatoknak, a nyitómérlegnek való megfeleltetését és a lényeges módosító tételek szöveges magyarázatát, valamint
b) az áttérés (a visszatérés) előtti utolsó üzleti év IFRS-ek szerinti éves beszámolója eredménykimutatásának adatait, továbbá az e törvény szerinti éves beszámoló eredménykimutatása és az IFRS-ek szerinti éves beszámoló eredménykimutatása közötti eltérések lényeges tételeinek szöveges magyarázatát.
(13) Az áttérés (a visszatérés) időpontjában még le nem zárt lízingszerződés, beruházási szerződés, valamint értékesítési ügyletre vonatkozó szerződés elszámolása tekintetében a nyitómérlegben nem kell módosításokat végezni. Az ilyen szerződéseket az áttérést (a visszatérést) követően is az IFRS-ek előírásainak megfelelően kell elszámolni a szerződések megszűnéséig.
(14) A nyitómérlegben értékelési tartalékként kimutatott összegek kivezetésére az 59. § előírásait kell alkalmazni.
Átalakulás, egyesülés, szétválás különös előírásai
114/E. § (1) Az átalakulással, egyesüléssel, szétválással érintett, IFRS-ek szerinti éves beszámolót összeállító gazdasági társaság átalakulás, egyesülés, szétválás esetén az IFRS-ek értékelési elveit követve, a 136–144. §-okban előírtak alapján, átalakulási vagyonmérleget és vagyonleltárt készít, a (2)–(9) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(2) Amennyiben az egyesülésben érintett gazdasági társaságok között van e törvény szerinti és az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő gazdasági társaság is, akkor:
a) összeolvadás esetén az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő, megszűnő gazdasági társaságnak a vagyonmérlege összeállítása során át kell térnie az e törvény szerinti éves beszámoló készítés szabályainak az alkalmazására;
b) beolvadás esetén az átvevő (beolvasztó) gazdasági társaság által alkalmazott beszámoló készítési szabályoktól eltérő szabályokat alkalmazó megszűnő gazdasági társaságnak a vagyonmérlege összeállítása során át kell térnie az átvevő (beolvasztó) gazdasági társaság által alkalmazott beszámoló készítési szabályokra.
(3) A vagyonmérleget (a vagyonmérleg-tervezetet és a végleges vagyonmérleget), a vagyonleltárt (a vagyonleltár-tervezetet és a végleges vagyonleltárt) az e törvény szerinti beszámoló mérlegére és az azt alátámasztó leltárra vonatkozó előírások szerint kell elkészíteni a 136. § (4)–(7) és (9)–(10) bekezdésében, a 137. § (1)–(2) bekezdésében, a 138. § (1)–(3), (5) és (7) bekezdésében, a 139. §-ban, a 140. § (2) bekezdésében, valamint a 141. § (1)–(3) és (8) bekezdésében foglaltak figyelembevételével.
(4) Amennyiben a (2) bekezdés a) és b) pontja alapján a megszűnő gazdasági társaságnak át kell térnie az e törvény szerinti éves beszámoló készítés szabályainak az alkalmazására, a vagyonmérlegben a 136. § (4) bekezdés a) pontja szerinti könyv szerinti értéket a 114/D. § (7)–(9) bekezdésében meghatározott áttérési (visszatérési) szabályok alkalmazásával kell meghatároznia, és a vagyonmérlege „könyv szerinti érték” oszlopában a nyitómérleg adatait kell szerepeltetnie.
(5) Amennyiben a (2) bekezdés b) pontja alapján a megszűnő gazdasági társaságnak át kell térnie az IFRS-ek alkalmazására, a vagyonmérlegben a 136. § (4) bekezdés a) pontja szerinti könyv szerinti értéket az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása című standard szabályainak megfelelő alkalmazásával kell meghatároznia.
(6) Amennyiben az átalakuló, egyesülő, szétváló gazdasági társaság a vagyonmérlegét az IFRS-ek szerint készíti el, a 136. § (8) bekezdést nem alkalmazhatja.
(7) Az (1) bekezdés szerinti átalakuló, egyesülő, szétváló gazdasági társaság esetében:
a) a 137. § (1) bekezdés akkor alkalmazható, ha az átértékelést az IFRS-ek előírásai is lehetővé teszik;
b) a 137. § (2) bekezdés nem alkalmazható, ha a vagyonátértékelést az IFRS-ek előírják;
c) ha a 137. § (2) bekezdése és e bekezdés alapján a gazdálkodó nem alkalmazza, vagy nem alkalmazhatja a vagyonátértékelést, úgy a vagyonmérleg-tervezetben a saját tőke összege (a harmadik oszlopban) megegyezik a saját tőke (első oszlopban szereplő) könyv szerinti értékével;
d) a vagyonmérlegben az eszközök és a kötelezettségek külön-külön kimutatott átértékelési különbözetét az IFRS-ek előírásai szerint kell elszámolni;
e) a 139. § (4) és (5) bekezdésében szereplő különbözeteket az IFRS-ek előírásai szerint kell elszámolni;
f) az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejövő gazdasági társaság vagyonmérleg-tervezetének harmadik oszlopában a jegyzett tőke nem haladhatja meg a 114/B. § (4) bekezdés a) pontja szerinti saját tőkének a jegyzett, de be nem fizetett tőkével növelt és a 140. § (5) bekezdése alapján számított várható vagyonvesztés összegével és a 114/B. § (4) bekezdés h) pontja szerinti lekötött tartalékkal csökkentett összegét;
g) a 138. § (4) és (6) bekezdése, a 140. § (1), (3), (5) és (7) bekezdése, a 141. § (4)–(5), (7) és (9) bekezdése nem alkalmazható;
h) a jegyzett tőkét le kell szállítani, ha az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejövő gazdasági társaság végleges vagyonmérlege alapján a 114/B. § (4) bekezdés a) pontja szerinti saját tőkének a 114/B. § (4) bekezdés h) pontja szerinti lekötött tartalékkal csökkentett és a 141. § (7) bekezdés szerinti jegyzett, de be nem fizetett tőke összegével növelt összege nem éri el a vagyonmérleg-tervezet szerinti (a cégbíróságon bejegyzett) jegyzett tőke összegét.
(8) A 137. § (1) bekezdése szerinti átértékelés alkalmazása esetében az eszközök és kötelezettségek vagyonmérlegben történő megjelenítésére és értékelésére az IFRS-ek előírásait kell alkalmazni.
(9) Amennyiben a kiválással létrejövő IFRS-eket alkalmazó gazdasági társaság élt a 137. § (1) bekezdésében, valamint a (7) bekezdés a) és b) pontjaiban meghatározott átértékeléssel, a vagyonmérleg-tervezete „különbözetek” oszlopában elkülönítetten kell kimutatnia az átértékelési különbözetet, a (7) bekezdés d) és e) pontjaiban foglaltak szerint.
Végelszámolás, felszámolás, kényszertörlési eljárás különös szabályai
114/F. § Amennyiben az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő gazdálkodó végelszámolás, felszámolás, illetve kényszertörlési eljárás alá kerül, akkor a végelszámolás, a felszámolás, illetve a kényszertörlési eljárás kezdő időpontjával az e törvény szerinti éves beszámoló készítésére, továbbá a végelszámolás és a felszámolás számviteli feladataira vonatkozó előírásokat köteles alkalmazni.
Összevont (konszolidált) éves beszámoló készítési kötelezettség
114/G. § (1) Ha az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésére kötelezett anyavállalat éves beszámolóját az IFRS-ek szerint készíti el, akkor az összevont (konszolidált) éves beszámolóját is az IFRS-ek szerint kell összeállítania.
(2) Az anyavállalat (1) bekezdés szerinti összevont (konszolidált) éves beszámoló készítési kötelezettségét a 115–117. §-ok előírásai szerint kell megállapítani.
Egyéb speciális rendelkezések
114/H. § (1) Az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő pénzügyi intézmény és befektetési vállalkozás minden hónap utolsó napjára vonatkozóan, továbbá a biztosító minden negyedév utolsó napjára vonatkozóan – a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank részére készített évközi jelentések (adatszolgáltatások) elkészítése céljából – köteles eszköz- és forrásszámláit, valamint költség- és eredményszámláit lezárni, azok egyenlegét megállapítani, főkönyvi kivonatot, továbbá a 0. Nyilvántartási számlák számlaosztályban kimutatott mérlegen kívüli tételekről összesítést készíteni, valamint biztosítani, hogy a kapcsolódó analitikus nyilvántartások rendelkezésre álljanak.
(2) Az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő hitelintézet és a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás a devizaeszközeit és a devizakötelezettségeit a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, a hónap utolsó napján és az év utolsó napján érvényes hivatalos devizaárfolyamon köteles értékelni minden hónap utolsó napján és a mérlegfordulónapi értékelés során.
(3) Az IFRS-ek szerinti éves beszámolót készítő pénzügyi vállalkozás és biztosító a devizaeszközeit és a devizakötelezettségeit a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, a negyedév utolsó napján és az év utolsó napján érvényes hivatalos devizaárfolyamon köteles értékelni minden negyedév utolsó napján és a mérlegfordulónapi értékelés során.
114/I. §616 (1) Az éves beszámolóját, továbbá az összevont (konszolidált) éves beszámolóját az IFRS-ek szerint összeállító gazdálkodó, beszámolójának kiegészítő megjegyzését az egyes IFRS-ekben meghatározott rendelkezések alapján állítja össze azzal, hogy abban – tekintettel a 9/A. § (4) bekezdésére – legalább a 88. § (7)–(9) bekezdése, a 89. § (2)–(3) bekezdése, a 89. § (4) bekezdés d) pontja, a 89. § (5) bekezdése, valamint a 154. § (3) bekezdése szerinti adatokat is be kell mutatnia.
(2) Az éves beszámolóját, továbbá az összevont (konszolidált) éves beszámolóját az IFRS-ek szerint összeállító gazdálkodó a 95–95/C. §-ban, valamint a 134. §-ban meghatározott tartalommal üzleti jelentést is köteles készíteni.
(3)617 Az éves beszámolóját, továbbá az összevont (konszolidált) éves beszámolóját az IFRS-ek szerint összeállító vállalkozónak a VI/A. fejezet kormányok részére fizetett összegekről szóló jelentésre vonatkozó előírásait is alkalmaznia kell.
(4)618 Az éves beszámolóját, továbbá az összevont (konszolidált) éves beszámolóját az IFRS-ek szerint összeállító vállalkozónak a VI/B. fejezet társaságiadó-információkat tartalmazó jelentésre vonatkozó előírásait is alkalmaznia kell.
ÖSSZEVONT (KONSZOLIDÁLT) ÉVES BESZÁMOLÓ
Konszolidált éves beszámoló készítési kötelezettség
115. § (1) A meghatározó befolyás megítélésénél a leányvállalatok bármelyikét megillető – a 3. § (2) bekezdés 1. pontjának alpontjai szerinti – jogokat az anyavállalatnál kell számításba venni.
(2) Az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítési kötelezettség megítélése során az anyavállalatnál kell figyelembe venni azokat az (1) bekezdés szerinti jogosultságokat (jogokat) is, amelyeket ugyan közvetlenül nem az anyavállalat vagy a leányvállalat gyakorol, de azt harmadik személyek – saját nevükben – az anyavállalat vagy egy leányvállalata javára gyakorolják.
(3) Az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítési kötelezettség megítélése során figyelmen kívül kell hagyni azokat a jogosultságokat (jogokat), amelyeket
a) szerződés alapján átruházott jogkörben mások helyett gyakorolnak;
b) biztosítékként átvettek, és a jogokat harmadik személy utasításai szerint gyakorolják;
c) mint kezességvállalónak birtokba adtak és a jogokat a kezes érdekében gyakorolják.
(4) A 3. § (2) bekezdése 1. pontjának a) és b) alpontja szerinti szavazati arány megállapításához az anyavállalatot közvetlenül vagy közvetetten megillető és gyakorolható szavazati jogot kell viszonyítani az összes szavazati joghoz. A számítás során az összes szavazati jogból le kell vonni a visszavásárolt saját részvény, saját üzletrész alapján vagy jogszabály előírása szerint nem gyakorolható szavazati jogokat, továbbá azokat a szavazati jogokat, amelyekkel az adott vállalat – mint anyavállalat – szavazati jogaiból saját leányvállalata rendelkezik.
(5) A leányvállalati viszony létrejöttét az anyavállalat állapítja meg és egyidejűleg köteles ezt a minősítést a leányvállalattal közölni.
116. § (1)619 Nem kötelező összevont (konszolidált) éves beszámolót és összevont (konszolidált) üzleti jelentést készítenie annak az anyavállalatnak (a továbbiakban: mentesíthető anyavállalat), amely maga is leányvállalata egy vállalatnak (a továbbiakban: fölérendelt anyavállalat), ha a fölérendelt anyavállalat az Európai Gazdasági Térség valamely államában rendelkezik székhellyel, e törvény vagy az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelve, illetve az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendelete szerint készít és hoz nyilvánosságra összevont (konszolidált) éves beszámolót, valamint összevont (konszolidált) üzleti jelentést, amelyben a mentesíthető anyavállalat és annak leányvállalatai beszámolóit is konszolidálják, továbbá nem vonatkozik a mentesíthető anyavállalatra a 119. §, és ha
a) a fölérendelt anyavállalat 100%-os tulajdoni hányaddal rendelkezik a mentesíthető anyavállalatban (ide nem értve a mentesíthető anyavállalat vezető tisztségviselői, vagy felügyelőbizottsága tagjai által jogszabály, vagy létesítő okirat szerint megszerzett tulajdoni hányadot), vagy legalább 90%-os tulajdoni hányaddal rendelkezik és a kisebbségi tulajdonosok elfogadták a mentesítést, vagy
b) az a) ponton kívüli esetekben, a kisebbségi tulajdonosok vagy azok egy része – akiknek részvénytársaságnál, illetve európai részvénytársaságnál összesen legalább 10%-os (egyéb vállalkozónál legalább 20%-os) mentesíthető anyavállalati részesedés van a birtokukban – legalább hat hónappal az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésének mérlegfordulónapja előtt nem kérték a mentesíthető anyavállalattól az összevont (konszolidált) éves beszámoló összeállítását.
(2)620 Nem kötelező összevont (konszolidált) éves beszámolót és összevont (konszolidált) üzleti jelentést készítenie annak a mentesíthető anyavállalatnak, amely maga is leányvállalata egy fölérendelt anyavállalatnak, ha a fölérendelt anyavállalat e törvénnyel vagy az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelvével, illetve az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 19-i 1606/2002/EK rendeletével összhangban vagy azokkal egyenértékű módon, illetve azoknak megfelelően készíti el és hozza nyilvánosságra összevont (konszolidált) éves beszámolóját, valamint összevont (konszolidált) üzleti jelentését, amelyben a mentesíthető anyavállalat és annak leányvállalatai beszámolóit is konszolidálják, továbbá nem alkalmazzák a mentesíthető anyavállalatra a 119. § előírásait, és ha teljesülnek az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltak.
(3)621 Az (1)–(2) bekezdés alkalmazása esetén a mentesíthető anyavállalat éves beszámolója kiegészítő mellékletének a következőket is kell tartalmaznia:
a) az összevont (konszolidált) éves beszámolót készítő fölérendelt anyavállalat nevét és székhelyét; valamint
b) utalást arra vonatkozóan, ha az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítési kötelezettség alól az (1) bekezdés szerint mentesítették.
(4)622 Az (1)–(2) bekezdés alkalmazása esetén a mentesített anyavállalat éves beszámolójának kiegészítő mellékletében a mentesített anyavállalat és kapcsolt vállalkozásai befektetett eszközeinek, tárgyévi bevételeinek és adózott eredményének, saját tőkéjének, valamint foglalkoztatott munkavállalói átlagos statisztikai állományi létszámának adatait vállalkozásonként külön-külön be kell mutatni.
(5)623 Nem alkalmazható az (1)–(2) bekezdés szerinti mentesítés arra az anyavállalatra, amelynek kibocsátott – a 3. § (6) bekezdésének 2–3. pontjai szerinti – értékpapírjai tőzsdei kereskedelme engedélyezett, vagy az engedélyezést már kérelmezték.
(6)624 Az (1)–(2) bekezdés alkalmazása esetén magyar nyelven a fölérendelt külföldi anyavállalat összevont (konszolidált) éves beszámolóját és összevont (konszolidált) üzleti jelentését, az ezekről készült könyvvizsgálói jelentést kell közzétenni. E közzétételről a mentesített anyavállalat köteles gondoskodni a 154. §-ban foglaltaknak megfelelően, a fölérendelt külföldi anyavállalat összevont (konszolidált) éves beszámolójának elfogadásától számított 60 napon belül.
117. § (1)625 Az anyavállalatnak nem kell az üzleti évről összevont (konszolidált) éves beszámolót készítenie, ha az üzleti évet megelőző két – egymást követő – üzleti évben a mérleg fordulónapján a következő három mutatóérték közül bármelyik kettő nem haladja meg az alábbi határértéket:
a) a mérlegfőösszeg a 6000 millió forintot,
b) az éves nettó árbevétel a 12 000 millió forintot,
c) az üzleti évben átlagosan foglalkoztatottak száma a 250 főt.
(2) Az (1) bekezdés szerinti mutatóértékek meghatározásánál az anyavállalat és leányvállalatainak, valamint közös vezetésű vállalkozásainak (ideértve a 119. § alá tartozókat is) konszolidálás előtt összesített adatait kell figyelembe venni. A közös vezetésű vállalkozás adatait a tőkerészesedés mértékében kell figyelembe venni.
(3) Amennyiben az anyavállalat leányvállalatai és közös vezetésű vállalkozásai valamelyike nem rendelkezik a tárgyévet megelőző üzleti év (1) bekezdés szerinti adataival, akkor az (1) bekezdés szerinti mutatóérték meghatározásánál a tárgyévi várható – éves időtartamra átszámított – adatokat kell figyelembe venni.
(4)626 A hitelintézeti, a biztosítói anyavállalatra, a pénzügyi vállalkozásra, mint anyavállalatra az (1) bekezdés szerinti mentesítés nem vonatkozik.
(5)627 Az (1) és (6) bekezdés nem alkalmazható, ha a mérleg fordulónapján az anyavállalat vagy a konszolidálásba bevont leányvállalat részvényei, üzletrészei, illetve az általuk kibocsátott értékpapírok tőzsdei kereskedelme engedélyezett, vagy az engedélyezést már kérelmezték.
(6) Nem kell az anyavállalatnak az üzleti évről összevont (konszolidált) éves beszámolót készítenie, ha leányvállalatait, közös vezetésű vállalkozásait a 119. § alapján felmentette és ezen vállalkozásokra, valamint társult vállalkozásaira alkalmazható a 129. § (2) bekezdése. Az anyavállalat éves beszámolója kiegészítő mellékletében köteles tájékoztatást adni arról, hogy az e §-ban nevesített felmentési lehetőségek közül melyiket alkalmazta.
118. § (1) Az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítésébe az anyavállalatot, minden leányvállalatot, továbbá a 128. § (2) bekezdése szerinti feltételeknek megfelelő közös vezetésű vállalkozást – a 119. § kivételével – be kell vonni.
(2) Amennyiben az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésekor az anyavállalat által a konszolidálásba bevont leányvállalatok, közös vezetésű vállalkozások összetételében az üzleti év folyamán lényeges változás következett be, úgy az összevont (konszolidált) éves beszámolóba fel kell venni olyan adatokat, amelyek lehetővé teszik az egymás után következő üzleti évek összevont (konszolidált) éves beszámolóinak összehasonlítását. Az összehasonlíthatóság követelményének úgy is eleget lehet tenni, ha az előző üzleti évi összevont (konszolidált) éves beszámoló adatait a változásnak megfelelően módosítják, vagy a változásokról a kiegészítő mellékletben adnak részletes tájékoztatást.
(3)628 Minden leányvállalat – függetlenül attól, hogy bevonják-e a konszolidálásba – köteles az anyavállalathoz a beszámolóját, a saját jogon készített, összevont (konszolidált) éves beszámolóját, valamint a 121. § (1) bekezdése szerinti közbülső beszámolót, továbbá ha ezen beszámolók könyvvizsgálata megtörtént, a könyvvizsgálói jelentéseket átadni. Az anyavállalat a leányvállalatoktól felvilágosítást, indokolást kérhet az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítéséhez.
119. § (1) A leányvállalatot nem kötelező bevonni az összevont (konszolidált) éves beszámoló készítésbe, ha
a) az összevont (konszolidált) éves beszámoló elkészítéséhez szükséges adatokat az adott leányvállalat – a konszolidálásba először történő bevonása évében az ehhez szükséges adatszolgáltatást még nem tudta kialakítani, vagy vis maior miatt hiányzó adatait nem pótolta – aránytalanul magas költségek mellett és késedelmesen tudja szolgáltatni; vagy
b) a leányvállalatban lévő részesedést (részvényt, üzletrészt) kizárólag továbbértékesítés céljából szerezték meg és a forgóeszközök között mutatják ki; vagy
c)629 lényeges és tartós jogi korlátozások vagy egyéb körülmények huzamosan akadályozzák az anyavállalatot a 3. § (2) bekezdésének 1. pontjában megnevezett jogai gyakorlásában; vagy
d) az összevont (konszolidált) éves beszámoló mérlegfordulónapján előtársaságként működött.
(2) A leányvállalatot nem kell az összevont (konszolidált) éves beszámolóba bevonni, ha a beszámoló enélkül is megbízható és valós képet ad az anyavállalat és egyéb leányvállalatai vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetéről. Amennyiben több leányvállalat megfelel ennek az előfeltételnek, akkor együttesen kell elbírálni, hogy az összevont (konszolidált) éves beszámolóból való kihagyásuk sem torzítja az anyavállalat és egyéb leányvállalatai együtteséről kialakuló megbízható és valós összképet.
(3) Az (1)–(2) bekezdés előírásai a közös vezetésű vállalkozásra is értelemszerűen alkalmazhatók.
(4) Az (1)–(3) bekezdés alkalmazását akkor, ha összevont (konszolidált) éves beszámolót készít az anyavállalat, az összevont (konszolidált) kiegészítő mellékletben indokolni kell. Amennyiben a leányvállalatokat, a közös vezetésű vállalkozásokat az anyavállalat az (1)–(3) bekezdés alapján a konszolidálásba nem vonja be és ezért nem készít összevont (konszolidált) éves beszámolót, az (1)–(3) bekezdés alkalmazását az éves beszámolója kiegészítő mellékletében kell indokolnia.
A törvényt az Országgyűlés 2000. szeptember 5-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2000. szeptember 21.
A 2. § (3) bekezdése a 2009: CXV. törvény 68. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 2/A. §-t a 2002: XLIII. törvény 26. §-a iktatta a szövegbe, e módosító törvény 23. § (1) bekezdése alapján rendelkezéseit első ízben a 2003. január 1-jével kezdődő adóévre kell alkalmazni.
A 2/A. § (1) bekezdése a 2012: CXLVII. törvény 34. § (1) bekezdése, a 2013: CC. törvény 232. §-a, a 2018: XLI. törvény 229. § 1. pontja, a 2019: C. törvény 67. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 2002: XLIII. törvényt.
A 2/A. § (2) bekezdése a 2012: CXLVII. törvény 34. § (1) bekezdése, a 2013: CC. törvény 232. §-a, a 2018: XLI. törvény 229. § 2. pontja, a 2019: C. törvény 66. § 1. pontja és 67. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 2/A. § (3) bekezdése a 2012: CXLVII. törvény 34. § (1) bekezdése, a 2013: CC. törvény 232. §-a, a 2018: XLI. törvény 229. § 3. pontja, a 2019: C. törvény 66. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 2/A. § (4) bekezdése a 2012: CXLVII. törvény 34. § (1) bekezdése, a 2013: CC. törvény 232. §-a, a 2018: XLI. törvény 229. § 4. pontja, a 2019: C. törvény 66. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 2/A. § (4a) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 78. §-a iktatta be.
A 2/A. § (5) bekezdése a 2012: CXLVII. törvény 34. § (1) bekezdése, a 2013: CC. törvény 232. §-a, a 2018: XLI. törvény 229. § 2. pontja, a 2019: C. törvény 67. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (1) bekezdés 1. pontja a 2022. évi XLV. törvény 138. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (1) bekezdés 2. pontja a 2021: LXXXV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
A 3. § (1) bekezdés 3. pontja a 2012: CCVIII. törvény 40. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (1) bekezdés 4. pontja a 2016: CXXV. törvény 281. §-ával megállapított szöveg.
A 3. § (2) bekezdése 1. pontjának c) alpontja a 2002: XLII. törvény 230. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 3. § (2) bekezdés 4. pontja a 2015: CI. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (2) bekezdés 4a. pontját a 2015: CI. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
A 3. § (2) bekezdés 5. pontja a 2015: CI. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (2) bekezdésének 7. pontja a 2002: XLII. törvény 230. § (2) bekezdésével megállapított, a 2015: CI. törvény 43. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (2) bekezdésének 8. pontját a 2007: CXXVI. törvény 284. §-a iktatta be, szövege a 2009: LXXVII. törvény 146. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 3. § (2) bekezdés 9. pontját a 2015: CI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
A 3. § (3) bekezdés 2. pontja a 2016: LXVI. törvény 204. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (3) bekezdés 3. pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 307. §-ával megállapított, a 2018: XLI. törvény 229. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (3) bekezdés 4. pontja a 2018: XLI. törvény 229. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (3) bekezdés 5. pontját a 2012: CLXXVIII. törvény 323. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
A 3. § (4) bekezdés 2. pontja a 2014: LXXIV. törvény 282. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (4) bekezdés 3. pontja a 2011: CLVI. törvény 227. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (4) bekezdés 4. pontja a 2011: CLVI. törvény 227. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (4) bekezdés 10. pontjának g) alpontját követő szövegrész utolsó mondatát a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 3. § (4) bekezdés 10. pont e) alpontja a 2010: CXXIII. törvény 186. §-ával megállapított szöveg.
A 3. § (4) bekezdés 11. pontját a 2019: LXXIII. törvény 79. §-a iktatta be.
A 3. § (4) bekezdés 12. pontját a 2019: LXXIII. törvény 79. §-a iktatta be.
A 3. § (4) bekezdés 13. pontját a 2019: LXXIII. törvény 79. §-a iktatta be.
A 3. § (5) bekezdés 1. pontja a 2015: CI. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVI. törvény 223. § 1. pontja, a 2018: LXXXII. törvény 224. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (5) bekezdés 2. pontja a 2016: LXVI. törvény 204. § (2) bekezdésével megállapított, a 2018: LXXXII. törvény 224. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (5) bekezdés 2a. pontját a 2018: LXXXII. törvény 217. §-a iktatta be.
A 3. § (5) bekezdésének 3. pontja a 2006: CXXXI. törvény 100. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: CCLII. törvény 150. § (4) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (6) bekezdés 3. pontja a 2013: CCLII. törvény 150. § (4) bekezdés f) pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 3. pontja, a 2018: XLI. törvény 230. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (7) bekezdés 2. pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (7) bekezdése 3. pontja a 2005: CXII. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított, a 2011: CLXVII. törvény 75. §-a, a 2022. évi XLV. törvény 139. §-a szerint módosított szöveg.
A 3. § (8) bekezdés 1. pontja a 2008: XV. törvény 4. §-ával megállapított, a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (8) bekezdés 2. pontja a 2008: XV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg, második mondatát a 2008: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdése iktatta be.
A 3. § (8) bekezdésének 3. pontja a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdésének 6. pontja a 2001: LXXIV. törvény 118. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdés 10. pontja a 2016: CXXV. törvény 282. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (8) bekezdés 10a. pontját a 2016: CXXV. törvény 282. § (2) bekezdése iktatta be.
A 3. § (8) bekezdés 10b. pontját a 2016: CXXV. törvény 282. § (2) bekezdése iktatta be.
A 3. § (8) bekezdésének 11. pontja a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdés 11. pont a) alpontja a 2008: LXXXII. törvény 30. § (5) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (8) bekezdés 11. pont b) alpontja a 2008: LXXXII. törvény 30. § (5) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (8) bekezdés 12. pontja a 2010: CXXIII. törvény 187. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (8) bekezdés 13. pontja a 2014: LXXIV. törvény 282. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (8) bekezdésének 14. pontja a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (5) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdésének 15. pontja a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (5) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdésének új 16. pontját a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti 16. pont számozását 19. pontra változtatva. E módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdésének új 17. pontját a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti 17. pont számozását 20. pontra változtatva. E módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdésének új 18. pontját a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (5) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (8) bekezdés eredeti 16. pontjának számozását a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (5) bekezdése 19. pontra változtatta.
A 3. § (8) bekezdés eredeti 17. pontjának számozását a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (5) bekezdése 20. pontra változtatta.
A 3. § (9) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (6) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 3. § (9) bekezdés 1. pont b) pontja a 2016: CXXV. törvény 299. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (9) bekezdés 2. pont a) pontja a 2016: CXXV. törvény 299. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (9) bekezdés 11. pontja a 2016: CXXV. törvény 283. § (1) bekezdésével megállapított, záró szövegrésze a 2017: LXXVII. törvény 205. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (9) bekezdés 11a. pontját a 2016: CXXV. törvény 283. § (2) bekezdése iktatta be.
A 3. § (9) bekezdés 12a. pontját a 2016: CXXV. törvény 283. § (3) bekezdése iktatta be.
A 3. § (9) bekezdés 13a. pontját a 2016: CXXV. törvény 283. § (4) bekezdése iktatta be.
A 3. § (9) bekezdés 14. pontja a 2016: CXXV. törvény 283. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § (10) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 1. §-ának (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CLXXVIII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
A 3. § (10) bekezdés 3. pontját a 2016: LXVI. törvény 224. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
A 3. § (11) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 1. §-ának (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 3. § (11) bekezdés 1. pontja a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (11) bekezdés 3. pontja a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § (12) bekezdését a 2009: CXVI. törvény 74. §-a iktatta be. E módosító törvény 154. § (1) bekezdése alapján először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni; (2) bekezdése alapján a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 3. § (13) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 227. § (3) bekezdése iktatta be.
A 3. § (14) bekezdését a 2014: XV. törvény 61. § (2) bekezdése iktatta be.
A 3. § (15) bekezdését a 2015: CI. törvény 1. § (4) bekezdése iktatta be.
A 4. § (5) bekezdése e törvény 174. § (2) bekezdése alapján az Európai Unióhoz való csatlakozással egyidejűleg lép hatályba.
Az 5. § a 2012: CCVIII. törvény 41. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 6. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 6. § (3) bekezdése a 2022. évi XLV. törvény 138. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 6. § (4) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 228. §-a iktatta be.
A 6. § (5) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 308. §-a iktatta be.
A 6. § (6) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 2. §-a iktatta be.
A 7. § a 2012: CCVIII. törvény 40. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 7/A. §-t a 2011: CLVI. törvény 229. §-a iktatta be.
A 7/B. §-t a 2014: XV. törvény 61. § (3) bekezdése iktatta be.
A 8. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 8. § (4) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 8. § (5) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 285. §-a iktatta be, szövege a 2015: CLXXVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
A 9. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 9. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 230. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CI. törvény 43. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 9. § (4) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 196. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLVI. törvény 230. § (2) bekezdése iktatta be.
A 9. § (5) bekezdését a 2002: XLII. törvény 231. §-a iktatta a szövegbe, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 9. § (5a) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 126. §-a iktatta be.
A 9. § (6) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 169. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXVIII. törvény 309. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 9. § (6a) bekezdését a 2015: CI. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
A 9. § (7) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 169. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXVIII. törvény 309. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 9. § (8) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be.
A 9. § (9) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be.
A 9. § (10) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be.
A 9/A. §-t a 2015: CLXXVIII. törvény 4. § (1) bekezdése iktatta be, szövege e módosító törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 9/A. § (1) bekezdés e) pontja a 2016: LXVI. törvény 227. §-ával megállapított szöveg.
A 10. § a 2003: LXXXV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (3) bekezdése alapján 2005. január 1. napján lép hatályba.
A 10. § (2) bekezdése a 2015: CLXXVIII. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 10. § (3) bekezdése a 2015: CLXXVIII. törvény 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 10. § (4) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 3. §-a iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 10. § (5) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 231. §-a iktatta be, szövege a 2015: CLXXVIII. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 10. § (6) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 231. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 10. § (6) bekezdés b) pontja a 2018: XLI. törvény 213. §-ával megállapított, a 2019: CXII. törvény 42. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 232. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 4. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 4. pontja, a 2019: C. törvény 67. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (3) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 188. §-a, a 2010: CXXIII. törvény 195. §-a, a 2012: CLXXVIII. törvény 323. § 2. pontja, a 2018: XLI. törvény 229. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (4) bekezdése a 2018: LXXXII. törvény 223. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (5) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 286. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 11. § (7) bekezdése a 2006: IV. törvény 364. § 12. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (8) bekezdése a 2006: IV. törvény 364. § 12. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 5. és 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (9) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 150. § (4) bekezdés e) pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 5. és 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (10) bekezdése a 2013: CC. törvény 219. §-ával megállapított szöveg.
A 11. § (11) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 310. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 11. § (11a) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 310. § (2) bekezdése iktatta be.
A 11. § (13) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 5. §-a, a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (14) bekezdését a 2018: LXXXII. törvény 218. §-a iktatta be.
A 11. § (15) bekezdését a 2018: LXXXII. törvény 218. §-a iktatta be.
A 12. § (4) bekezdésének második mondatát a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (6) bekezdése hatályon kívül helyezte, szövegét az 52. §-ának (11) bekezdése módosította.
A 13. § a 2003: LXXXV. törvény 6. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 14. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 14. § (6) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 14. § új (8) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 101. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (8) bekezdés számozását (9) bekezdésre változtatva, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 14. § új (9) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 170. §-a iktatta be, egyidejűleg a korábbi (9) bekezdés számozását (11) bekezdésre változtatva. A 14. § (9) bekezdését a 2012: CXLVI. törvény 25. §-a hatályon kívül helyezte.
A 14. § új (10) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 170. §-a iktatta be, egyidejűleg a korábbi (10) bekezdés számozását (12) bekezdésre változtatva. A 14. § (10) bekezdését a 2012: CXLVI. törvény 25. §-a hatályon kívül helyezte.
A 14. § (9) – eredeti (8) – bekezdésének számozását (11) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 170. §-a.
A 14. § (10) – eredeti (9) – bekezdésének számozását (12) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 170. §-a.
A 16. § (4) bekezdése a 2018: XLI. törvény 214. §-ával megállapított szöveg.
A 17. § (2) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 233. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1) bekezdését.
A 18. § a 2015: CI. törvény 44. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 19. § (3a) bekezdését a 2017: LXXVII. törvény 195. §-a iktatta be.
A 20. § (2) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 147. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2009: CXVI. törvény 154. § (3) bekezdése alapján ha a vállalkozó üzleti éve megegyezik a naptári évvel és 2010. január 1-jétől élni kíván a 2009: LXXVII. törvény 147. §-a szerinti módosításban foglalt lehetőséggel, alkalmazhatja az Szt. devizanemek közötti áttérés elszámolási szabályait a 2009. december 31-i mérlegfordulónapra vonatkozó beszámoló mérlegében szereplő adatokra.
A 20. § (3) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 147. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A 2009: CXVI. törvény 154. § (3) bekezdése alapján ha a vállalkozó üzleti éve megegyezik a naptári évvel és 2010. január 1-jétől élni kíván a 2009: LXXVII. törvény 147. §-a szerinti módosításban foglalt lehetőséggel, alkalmazhatja az Szt. devizanemek közötti áttérés elszámolási szabályait a 2009. december 31-i mérlegfordulónapra vonatkozó beszámoló mérlegében szereplő adatokra.
A 20. § (4) bekezdése a 2013: CC. törvény 220. §-ával megállapított, a 2018: XLI. törvény 229. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 20. § új (5) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 171. §-a iktatta be, egyidejűleg a korábbi (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatva. A 20. § (5) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 147. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: CC. törvény 231. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 20. § (5a) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 283. §-a iktatta be.
A 20. § (5b) bekezdését a 2018: XLI. törvény 215. §-a iktatta be.
A 20. § (5) – eredeti (4) – bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 171. §-a.
A 21. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 21. § (2) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 7. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 21. § (5) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 4. §-a iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 21. § (6) bekezdését a 2013: CC. törvény 221. §-a iktatta be.
A 21. § (7) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 284. §-a iktatta be.
A 23. § (2) bekezdésének első mondata a 2004: XCIX. törvény 5. §-ával megállapított, valamint a 2007: CVI. törvény 56. § (1) bekezdésének r) pontja szerint módosított szöveg.
A 23. § (5) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 285. §-ával megállapított szöveg.
A 25. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 233. §-ával megállapított szöveg.
A 25. § (6) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 6. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni. A (6) bekezdésből az „a márkanév” szövegrészt a 2006: CXXXI. törvény 188. §-a hatályon kívül helyezte, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 25. § (7) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 311. §-ával megállapított szöveg.
A 25. § (7) bekezdés a) pontja a 2021: LXIX. törvény 152. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 25. § (7) bekezdés c) pontja a 2021: LXIX. törvény 151. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 25. § (8) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (5) bekezdése, a 2016: LXVI. törvény 224. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 25. § (9) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 183. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 26. § (2) bekezdésének utolsó mondatát a 2002: XLII. törvény 232. §-a iktatta a szövegbe, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 26. § (3) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 172. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 26. § (6) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 167. § b) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 26. § (8) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 183. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 27. § (1) bekezdése a 2014: XV. törvény 61. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
A 27. § (2) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 304. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 27. § (3a) bekezdését a 2015: CI. törvény 3. § (1) bekezdése iktatta be.
A 27. § (3b) bekezdését a 2015: CI. törvény 3. § (1) bekezdése iktatta be.
A 27. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 27. § (4a) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 127. §-a iktatta be.
A 27. § (5) bekezdése a 2015: CI. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 27. § (6) bekezdése a 2015: CI. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 27. § (9) bekezdését a 2014: XV. törvény 61. § (5) bekezdése iktatta be.
A 28. § (2) bekezdésének b) pontja a 2005: CXII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, (3) bekezdése alapján a 2005. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 28. § (3) bekezdés d) pontját a 2012: CLXXVIII. törvény 312. §-a iktatta be.
A 28. § (3a) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 80. §-a iktatta be.
A 28. § (4) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 183. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 29. § (1) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 7. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 29. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 29. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 29. § (3a) bekezdését a 2015: CI. törvény 4. §-a iktatta be.
A 29. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 29. § (6) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 148. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 29. § (7) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 7. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 2016: CXXV. törvény 299. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 29. § (8) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított, a 2016 LXVI. törvény 223. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 29. § (9) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 8. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 30. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 30. § (2a) bekezdését a 2015: CI. törvény 5. §-a iktatta be.
A 30. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 30. § (4) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 9. §-a, a 2006: CXXXI. törvény 103. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 214. §-át.
A 30. § (6) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 103. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 150. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 31. § a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 32. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 10. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 32. § (5) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 287. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 284. §-ával megállapított szöveg.
A 32. § (6) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 284. §-a iktatta be.
A 32. § (7) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 284. §-a iktatta be.
A 32. § (8) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 81. §-a iktatta be.
A 32. § (9) bekezdését a 2021: LXIX. törvény 144. §-a iktatta be.
A 33. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
A 33. § (2) bekezdését a 2005: CXII. törvény 30. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CXXXI. törvény 104. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXLVI. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
A 33. § (3) bekezdését a 2005: CXII. törvény 30. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CXXXI. törvény 104. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXLVI. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
A 33. § (4) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 104. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 33. § (5) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 288. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 33. § (6) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 288. §-a iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény 195. §-a, a 2015: CI. törvény 43. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 33. § (7) bekezdését a 2018: XLI. törvény 216. §-a iktatta be, szövege a 2021: LXIX. törvény 145. §-ával megállapított, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 35. § (1) bekezdésének második mondata a 2006: CXXXI. törvény 105. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 35. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 35. § (3) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 35. § (4) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 304. § 3. pontja, a 2019: C. törvény 66. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 35. § (7) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 35. § (8) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 35. § (9) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 11. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján, a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 35. § (10) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 234. §-a iktatta be.
A 36. § (1) bekezdés b) pontja a 2014: LXXIV. törvény 286. §-ával megállapított szöveg.
A 36. § (2) bekezdésének c) pontja a 2001: LXXIV. törvény 120. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 36. § (3) bekezdése a 2020: CXVIII. törvény 170. §-ával megállapított szöveg.
A 37. § (1) bekezdés a) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 37. § (1) bekezdésének c) pontja a 2009: LXXVII. törvény 149. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 37. § (1) bekezdés d) pontja a 2014: LXXIV. törvény 304. § 9. pontja, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 37. § (1) bekezdés g) pontját a 2019: C. törvény 61. §-a iktatta be.
A 37. § (1) bekezdés h) pontját a 2020: CXVIII. törvény 171. §-a iktatta be.
A 37. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 37. § (2) bekezdés d) pontja a 2015: CLXXVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
A 37. § (2) bekezdés e) pontja a 2014: LXXIV. törvény 304. § 9. pontja, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 3. és 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 37. § (2) bekezdésének f) pontja a 2001: LXXIV. törvény 121. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 37. § (2) bekezdés g) pontja a 2013: CC. törvény 222. §-ával megállapított szöveg.
A 37. § (2) bekezdés h) pontját a 2016: LXVI. törvény 205. §-a iktatta be.
A 37. § (5) bekezdése a 2015: CI. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
A 37. § (6) bekezdését a 2015: CI. törvény 44. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
A 37. § (7) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 287. §-a iktatta be, szövege a 2022. évi XLV. törvény 138. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (2) bekezdésének a) pontját a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 38. § (2) bekezdésének d) pontját a 2002: XLII. törvény 233. §-a iktatta a szövegbe, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 38. § (3) bekezdésének a) pontja a 2003: LXXXV. törvény 12. §-ának (1) bekezdésével megállapított, valamint a 2009: LXXVII. törvény 183. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 38. § (3) bekezdés b) pontját a 2011: CLVI. törvény 257. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
A 38. § (3) bekezdésének d) pontját a 2005: CXII. törvény 30. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CXXXI. törvény 106. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 38. § (3) bekezdésének f) pontja a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (4) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 304. § 9. pontja, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (7) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 12. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: IV. törvény 363. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (8) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 12. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: IV. törvény 363. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (9) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 106. § (2) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 38. § (10) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 288. §-a iktatta be, szövege a 2022. évi XLV. törvény 138. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (11) bekezdését a 2019: C. törvény 62. §-a iktatta be, szövege a 2022. évi XLV. törvény 138. § 5. és 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 39. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 13. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 39. § (2) bekezdését a 2015: CI. törvény 44. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
A 39. § (2a) bekezdését a 2013: CC. törvény 223. §-a iktatta be.
A 39. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
A 39. § (3a) bekezdését a 2015: CI. törvény 8. §-a iktatta be.
A 39. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
A 39. § (5) bekezdése a 2015: CI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
A 40. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
A 40. § (2) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 14. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 40. § új (3) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 14. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva. E módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 40. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 2003: LXXXV. törvény 14. §-a (4) bekezdésre változtatta, szövege a 2013: CC. törvény 231. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 40/A. §-t a 2014: XV. törvény 61. § (6) bekezdése iktatta be.
A 40/A. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 40/A. § (3) bekezdés a) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 40/A. § (4) bekezdés a) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 40/A. § (4) bekezdés c) pontja a 2014: LXXIV. törvény 289. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CI. törvény 43. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 40/A. § (6a) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 289. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezet a 2015: CI. törvény 44. § e) pontja.
A 40/A. § (7) bekezdése a 2015: CI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
A 40/A. § (8) bekezdése a 2015: CI. törvény 44. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 41. § (1) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 8. §-ának (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLXVII. törvény 75. §-a, a 2019: LXXIII. törvény 85. § 1. pontja, a 2022. évi XLV. törvény 139. §-a szerint módosított szöveg.
A 41. § (2) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 8. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 41. § (4) bekezdését a 2005: CXII. törvény 30. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CXXXI. törvény 107. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXLVI. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
A 41. § (5) bekezdését a 2005: CXII. törvény 30. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2006: CXXXI. törvény 107. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 41. § (6) bekezdése a 2005: CXII. törvény 30. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 41. § új (7) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 15. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (7) bekezdés számozását (8) bekezdésre változtatva. E módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban az 52. §-ának (5) bekezdése alapján a vállalkozók a 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatják.
A 41. § eredeti (7) bekezdésének számozását a 2003: LXXXV. törvény 15. §-a (8) bekezdésre változtatta.
A 41. § (9) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 8. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 42. § (1) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 9. §-ának (1) bekezdésével megállapított, első mondata a 2007: CVI. törvény 56. § (1) bekezdésének r) pontja szerint módosított szöveg.
A 42. § (5) bekezdése a 2022. évi XLV. törvény 128. §-ával megállapított szöveg.
A 42. § (6) bekezdése a 2013: CC. törvény 231. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 42. § (7) bekezdése a 2013: CC. törvény 231. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 42. § (7a) bekezdését a 2015: CI. törvény 11. §-a iktatta be.
A 42. § (8) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 43. § (1) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 150. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 43. § (2) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 16. §-ának (1) bekezdésével megállapított, a 2016: CXXV. törvény 29. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 43. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (9) bekezdése és a 2005: CXII. törvény 30. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést először a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 43. § (4) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 16. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 44. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: LXXIV. törvény 305. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 44. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 17. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 44. § (4) bekezdését a 2002: XLII. törvény 323. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2003: LXXXV. törvény 17. §-a iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 44. § (5) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 289. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 285. §-ával megállapított szöveg.
A 44. § (6) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 285. §-a iktatta be.
A 44. § (7) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 82. §-a iktatta be.
A 44. § (8) bekezdését a 2021: LXIX. törvény 146. §-a iktatta be.
A 45. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: CI. törvény 43. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
A 45. § (1) bekezdésének a) pontja a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (6) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 44. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 45. § (1) bekezdésének c) pontja a 2007: CXXVI. törvény 290. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 45. § (2) bekezdése a 2017: LXXVII. törvény 196. §-ával megállapított szöveg.
A 45. § (2a) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 313. §-a iktatta be.
A 45. § (3) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (5) bekezdése, a 2016: LXVI. törvény 224. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 45. § (4) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 235. §-ával megállapított, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 10. pontja, a 2015: CI. törvény 43. § 15. pontja, a 2016: LXVI. törvény 224. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 45. § (5) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 10. §-a iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 45. § (6) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 290. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 46. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 236. §-ával megállapított szöveg.
A 46. § (4) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 314. §-ával megállapított szöveg.
A 47. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (12) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 47. § (2) bekezdés e) pontja a 2021: LXIX. törvény 151. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 47. § (3) bekezdése a 2021: LXIX. törvény 152. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 47. § (4) bekezdésének c) pontja a 2002: XLII. törvény 234. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 47. § (4) bekezdés e) pontját a 2011: CLVI. törvény 237. §-a iktatta be, szövege a 2012: CLXXVIII. törvény 315. §-ával megállapított szöveg.
A 47. § (8) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 189. §-ával megállapított szöveg.
A 47. § (9) bekezdése a 2002: XLII. törvény 234. § (2) bekezdése, a 2021: LXIX. törvény 151. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 47. § (10) bekezdését a 2013: CIII. törvény 26. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 231. § 4. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 47. § (11) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 286. §-a iktatta be.
A 47. § (12) bekezdését a 2017: LXXVII. törvény 197. §-a iktatta be.
A 48. § (5) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 11. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 48. § (6) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 11. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 48. § (7) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 238. §-ával megállapított szöveg.
A 48. § (8) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 238. §-a iktatta be.
A 48. § (9) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 238. §-a iktatta be.
A 49. § (1) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 290. §-ával megállapított szöveg.
A 49. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 239. §-ával megállapított, a 2016: LXVI. törvény 224. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 49. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
A 49. § (6) bekezdése a 2006: IV. törvény 349. § (3) bekezdésével megállapított, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
A 49. § (8) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 129. §-a iktatta be.
Az 50. § (4) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 291. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
Az 50. § (6) bekezdése a 2021: LXIX. törvény 151. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
Az 50. § (9) bekezdését a 2014: XV. törvény 61. § (7) bekezdése iktatta be.
Az 50. § (10) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 291. §-a iktatta be.
Az 52. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 44. § g) pontja szerint módosított szöveg.
Az 52. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 316. §-ával megállapított szöveg.
Az 52. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 13. §-ával megállapított, a 2016: LXVI. törvény 223. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
Az 52. § (5) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 109. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
Az 52. § (6) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 109. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
Az 53. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
Az 53. § (1) bekezdésének b) pontja a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (6) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Az 53. § (1) bekezdés e) pontját a 2004: XCIX. törvény 13. §-ának (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 240. §-ával megállapított szöveg.
Az 53. § (2) bekezdésének harmadik mondatát a 2004: XCIX. törvény 13. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
Az 53. § új (3) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 13. §-ának (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. Az 53. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
Az 53. § új (4) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 13. §-ának (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatva. E módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
Az 53. § (3) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 123. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni. Az 53. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 2004: XCIX. törvény 13. §-ának (3) bekezdése (5) bekezdésre változtatta.
Az 53. § (4) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 123. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni. Az 53. § eredeti (4) bekezdésének számozását a 2004: XCIX. törvény 13. §-ának (3) bekezdése (6) bekezdésre változtatta.
Az 54. § (2) bekezdésének c) pontja a 2004: XCIX. törvény 14. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
Az 54. § (7) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 124. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
Az 54. § (8) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 14. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
Az 54. § (9) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 14. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni. A (9) bekezdés a 2008: LXXXI. törvény 253. §-a szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
Az 54. § (10) bekezdését a 2014: XV. törvény 61. § (8) bekezdése iktatta be.
Az 54. § (11) bekezdését a 2014: XV. törvény 61. § (8) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: LXXIV. törvény 292. §-ával megállapított szöveg.
Az 54. § (12) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 130. §-a iktatta be.
Az 55. § (2) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 292. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Az 57. § (2) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 125. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni. Az 57. § (2) bekezdésének második mondatát a 2004: XCIX. törvény 15. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdését.
Az 58. § (1) bekezdésének a) pontja a 2001: LXXIV. törvény 126. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
Az 58. § (2) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 126. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
Az 58. § (4) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 126. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
Az 58. § (8) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 126. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
Az alcímet és az 59/A–59/F. §-t a 2003: LXXXV. törvény 18. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni; 52. §-ának (5) bekezdése alapján ezen rendelkezéseket a vállalkozók a 2003. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazhatják. A valós értéken történő értékelésre vonatkozóan lásd még e módosító törvény 53. §-át.
Az 59/A. § (6) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 287. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 59/A. § (7) bekezdés f) pontja a 2016: CXXV. törvény 287. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 59/A. § (11) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59/A. § (12) bekezdése a 2008: LXXXII. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított, a 2015: CI. törvény 43. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59/B. § (6) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 299. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59/B. § (11) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (6) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
Az 59/B. § (14) bekezdését a 2017: LXXVII. törvény 205. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
Az 59/B. § (15) bekezdését a 2017: LXXVII. törvény 205. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
Az 59/C. § (2) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 195. §-a szerint módosított szöveg.
Az 59/D. § (1) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 299. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59/D. § (2) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 288. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 59/D. § (8) bekezdése a 2020: CXVIII. törvény 177. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59/D. § (10) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 288. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 59/E. § (1) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 299. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59/E. § (1a) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 2891 § (2) bekezdése iktatta be.
Az 59/E. § (4) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 299. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59/E. § (6) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 300. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
Az 59/E. § (11) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 289. § (2) bekezdése iktatta be.
Az 59/E. § (12) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 289. § (2) bekezdése iktatta be.
A 60. § (2) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 293. §-ával megállapított szöveg.
A 60. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 19. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 60. § (4) bekezdése a 2013: CC. törvény 224. §-ával megállapított szöveg.
A 60. § (5) bekezdése a 2013: CC. törvény 224. §-ával megállapított szöveg.
A 60. § (5a) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 241. §-a iktatta be.
A 60. § (6) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 197. §-a szerint módosított szöveg.
Az 59/B. § (11) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (6) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 60. § (8) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 19. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A (8) bekezdés a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 60. § (9) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 16. §-a iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (2) bekezdése és 45. §-ának (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni; e bekezdés első alkalmazásakor a vállalkozó választhat, hogy nyilvántartási árfolyamként vagy a befektetés eredeti bekerüléskori árfolyamát veszi figyelembe [ehhez kapcsolódóan a korábban elszámolt árfolyamkülönbözeteket, illetve értékvesztéseket és értékhelyesbítéseket visszarendezi (stornírozza), és egyidejűleg a 60. § (9) bekezdésének megfelelően elszámolja], vagy az előző évi üzleti évről készített beszámolónál figyelembe vett árfolyamot tekinti a további értékelés alapjának.
A 60. § (10) bekezdését a 2009: LXXVII. törvény 151. §-a iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény 190. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 60. § (11) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 290. §-a iktatta be.
A 62. § (2) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 17. §-ával megállapított, a 2019: LXXIII. törvény 85. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 62. § (3) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 86. §-a hatályon kívül helyezte.
A 63. § (1) bekezdése a 2002: XLII. törvény 237. § (1) bekezdésével megállapított, valamint a 2009: LXXVII. törvény 183. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 63. § (3) bekezdése a 2002: XLII. törvény 237. § (2) bekezdésével megállapított, valamint a 2009: LXXVII. törvény 183. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 64. § (4) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 20. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 64. § (5) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 20. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 65. § (7) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 65. § (8) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 21. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 65. § (9) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 21. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 66. § (1) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 183. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 229. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 68. § (3) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 167. § c) pontja szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 68. § (5) bekezdés záró szövegrésze a 2015: CI. törvény 43. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
A 69. § a 2011: CLVI. törvény 242. §-ával megállapított szöveg.
A 70. § a 2015: CI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
A 71. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
A 72. § (1) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 72. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 243. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 72. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 72. § (4) bekezdés a) pontja a 2008: LXXXI. törvény 174. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 72. § (4) bekezdés b) pontja a 2011: CLVI. törvény 243. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 72. § (4) bekezdés c) pontja a 2014: LXXIV. törvény 304. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
A 72. § (4) bekezdésének d) pontját a 2006: CXXXI. törvény 110. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 72. § (4) bekezdés e) pontját a 2014: LXXIV. törvény 294. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: LXXXII. törvény 224. § 2. pontja.
A 72. § (4a) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 83. §-a iktatta be.
A 72. § (5) bekezdését a 2017: CLIX. törvény 101. §-a iktatta be.
A 73. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 8. pontja, a 2021: LXIX. törvény 151. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 8. pontja, a 2021: LXIX. törvény 151. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (2) bekezdésének b) pontja a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (5) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 8. pontja, a 2021: LXIX. törvény 151. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 8. pontja, a 2021: LXIX. törvény 151. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (2) bekezdés d) pontja a 2004: XCIX. törvény 18. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 8. pontja, a 2021: LXIX. törvény 151. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (2) bekezdésének e) pontja a 2004: XCIX. törvény 18. §-ával megállapított, a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 8. pontja, a 2021: LXIX. törvény 151. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 8. pontja, a 2021: LXIX. törvény 151. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (4) bekezdését a 2013: CIII. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 231. § 4. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
A 74. § (1) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 74. § (2) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 19. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 74. § (3) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 305. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
A 75. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 44. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 77. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
A 77. § (2) bekezdése a 2016: LXVI. törvény 206. §-ával megállapított szöveg.
A 77. § (3) bekezdésének b) pontja a 2005: CXII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, (3) bekezdése alapján a 2005. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 77. § (3) bekezdésének c) pontját a 2002: XLII. törvény 323. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 77. § (3) bekezdés d) pontja a 2020: CXVIII. törvény 172. §-ával megállapított szöveg.
A 77. § (3) bekezdés e) pontja a 2020: CXVIII. törvény 172. §-ával megállapított szöveg.
A 77. § (3) bekezdésének g) pontját a 2004: XCIX. törvény 20. §-ának (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 77. § (3) bekezdés h) pontját a 2008: LXXXI. törvény 175. § (1) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 77. § (3) bekezdés i) pontját a 2014: XV. törvény 61. § (9) bekezdése iktatta be.
A 77. § (3) bekezdés j) pontját a 2014: XV. törvény 61. § (9) bekezdése iktatta be.
A 77. § (3) bekezdés k) pontját a 2015: CI. törvény 17. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2018: XLI. törvény 229. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 77. § (3) bekezdés l) pontját a 2015: CI. törvény 17. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2020: CXVIII. törvény 177. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 77. § (3) bekezdés m) pontját a 2015: CI. törvény 17. § (1) bekezdése iktatta be.
A 77. § (3) bekezdés n) pontját a 2015: CI. törvény 17. § (1) bekezdése iktatta be.
A 77. § (3) bekezdés o) pontját a 2015: CI. törvény 17. § (1) bekezdése iktatta be.
A 77. § (3) bekezdés p) pontját a 2018: LXXXII. törvény 219. §-a iktatta be.
A 77. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 17. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 77. § (4a) bekezdését a 2015: CI. törvény 17. § (3) bekezdése iktatta be.
A 77. § (6) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 175. § (2) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 77. § (7) bekezdését a 2009: LXXVII. törvény 152. §-a iktatta be, szövege a 2014: LXXIV. törvény 295. §-ával megállapított, a 2015: CI. törvény 44. § i) pontja szerint módosított szöveg.
A 78. § (2) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 233. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 78. § (4) bekezdése a 2018: XLI. törvény 229. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 78. § (8) bekezdését a 2013: CIII. törvény 26. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 231. § 4. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
A 79. § (2) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 79. § (4) bekezdése a 2009: CXVI. törvény 76. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 10. pontja, a 2018: LII. törvény 41. § 7. pont a) alpontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 36. §-át.
A 80. § (2) bekezdése a 2005: CXII. törvény 5. §-ával megállapított, a 2019: C. törvény 66. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 81. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
A 81. § (2) bekezdés b) pontja a 2013: CC. törvény 231. § 5. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
A 81. § (2) bekezdésének c) pontja a 2005: CXII. törvény 30. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 81. § (2) bekezdésének e) pontja a 2004: XCIX. törvény 21. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 81. § (2) bekezdés f) pontját a 2011: CLVI. törvény 257. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
A 81. § (2) bekezdésének g) pontját a 2009: LXXVII. törvény 200. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 81. § (2) bekezdés h) pontját a 2008: LXXXI. törvény 176. §-a iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 81. § (2) bekezdés i) pontját a 2014: XV. törvény 61. § (10) bekezdése iktatta be.
A 81. § (2) bekezdés j) pontját a 2014: XV. törvény 61. § (10) bekezdése iktatta be.
A 81. § (2) bekezdés k) pontját a 2015: CI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2018: XLI. törvény 229. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 81. § (2) bekezdés l) pontját a 2015: CI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 223. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 81. § (2) bekezdés m) pontját a 2015: CI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be.
A 81. § (2) bekezdés n) pontját a 2015: CI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be.
A 81. § (2) bekezdés o) pontját a 2015: CI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 291. §-ával megállapított szöveg.
A 81. § (2) bekezdés p) pontját a 2015: CI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 291. §-ával megállapított szöveg.
A 85. § (2) bekezdés q) pontját a 2018: LXXXII. törvény 220. §-a iktatta be.
A 81. § (3) bekezdés b) pontja a 2016: LXVI. törvény 207. §-ával megállapított szöveg.
A 81. § (3) bekezdés c) pontja a 2020: CXVIII. törvény 173. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 81. § (3) bekezdésének d) pontját a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 81. § (3) bekezdés f) pontja a 2020: CXVIII. törvény 173. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 81. § (4) bekezdés c) pontját a 2014: LXXIV. törvény 305. § 3. pontja hatályon kívül helyezte.
A 81. § (5) bekezdését a 2009: LXXVII. törvény 153. §-a iktatta be, szövege a 2014: LXXIV. törvény 296. §-ával megállapított, a 2015: CI. törvény 44. § j) pontja szerint módosított szöveg.
A 81. § (6) bekezdését a 2015: CI. törvény 18. § (2) bekezdése iktatta be.
A 83. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
A 83. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 19. §-ával megállapított, a 2016: LXVI. törvény 223. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (1) bekezdése a 2014: XV. törvény 61. § (11) bekezdésével megállapított, a 2015: CI. törvény 43. § 20. pontja, a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § e) pontja, a 2018: XLI. törvény 229. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 20. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 84. § (2) bekezdés d) pontja a 2020: CXVIII. törvény 177. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (2) bekezdés e) pontja a 2020: CXVIII. törvény 177. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (2a) bekezdését a 2015: CI. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be.
A 84. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 20. § (3) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2016: LXVI. törvény 223. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (3) bekezdés g) pontját a 2018: XLI. törvény 219. §-a iktatta be.
A 84. § (3a) bekezdését a 2015: CI. törvény 20. § (4) bekezdése iktatta be.
A 84. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (5) bekezdés b) pontja a 2015: CLXXVIII. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
A 84. § (5) bekezdésének e) pontja a 2003: LXXXV. törvény 22. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 84. § (5) bekezdés f) pontja a 2016: CXXV. törvény 292. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 84. § (5) bekezdésének g) pontját a 2003: LXXXV. törvény 22. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 299. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (7) bekezdés f) pontja a 2016: CXXV. törvény 300 § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (7) bekezdésének g) pontja a 2003: LXXXV. törvény 22. §-ának (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 84. § (7) bekezdés j) pontja a 2017: LXXVII. törvény 198. §-ával megállapított szöveg.
A 84. § (7) bekezdés k) pontja a 2016: CXXV. törvény 292. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 84. § (7) bekezdés m) pontja a 2018: XLI. törvény 229. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (7) bekezdés n) pontja a 2020: CXVIII. törvény 177. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (7) bekezdés o) pontja a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (12) bekezdése, a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (7) bekezdésének p) pontja a 2004: XCIX. törvény 22. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 84. § (7) bekezdésének s) pontját a 2003: LXXXV. törvény 22. §-ának (4) bekezdése iktatta be, a 2016: CXXV. törvény 300. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (7) bekezdésének t) pontját a 2003: LXXXV. törvény 22. §-ának (4) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 84. § (7) bekezdésének u) pontját a 2003: LXXXV. törvény 22. §-ának (4) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 84. § (7) bekezdés v) pontját a 2015: CI. törvény 20. § (5) bekezdése iktatta be.
A 84. § (7) bekezdés w) pontját a 2017: CLIX. törvény 102. §-a iktatta be.
A 84. § (8) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 196. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CI. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be.
A 85. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 21. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 85. § (1) bekezdés d) pontja a 2020: CXVIII. törvény 177. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (1) bekezdés e) pontja a 2020: CXVIII. törvény 177. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (1a) bekezdését a 2015: CI. törvény 21. § (2) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 2016: LXVI. törvény 223. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (1a) bekezdés b) pontja a 2016: LXVI. törvény 208. §-ával megállapított szöveg.
A 85. § (1a) bekezdés e) pontját a 2018: XLI. törvény 220. §-a iktatta be.
A 85. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: LXVI. törvény 223. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (2) bekezdés c) pontja a 2016: CXXV. törvény 293. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 85. § (2) bekezdésének d) pontja a 2003: LXXXV. törvény 23. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 85. § (2) bekezdés e) pontja a 2016: CXXV. törvény 293. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 85. § (2) bekezdésének f) pontját a 2003: LXXXV. törvény 23. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 299. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (3) bekezdés f) pontja a 2016: CXXV. törvény 300 § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (3) bekezdésének g) pontja a 2003: LXXXV. törvény 23. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 85. § (3) bekezdés j) pontja a 2017: LXXVII. törvény 199. §-ával megállapított szöveg.
A 85. § (3) bekezdés k) pontja a 2016: CXXV. törvény 293. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 85. § (3) bekezdés m) pontja a 2016: LXVI. törvény 209. §-ával megállapított, a 2020: CXVIII. törvény 177. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (3) bekezdés n) pontja a 2018: XLI. törvény 229. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (3) bekezdés o) pontja a 2003: LXXXV. törvény 52. § (12) bekezdése, a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 11. pontja szerint szöveg.
A 85. § (3) bekezdésének p) pontja a 2004: XCIX. törvény 23. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 85. § (3) bekezdésének s) pontját a 2003: LXXXV. törvény 23. §-ának (4) bekezdése iktatta be, a 2016: CXXV. törvény 300. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (3) bekezdésének t) pontját a 2003: LXXXV. törvény 23. §-ának (4) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 85. § (3) bekezdésének u) pontját a 2003: LXXXV. törvény 23. §-ának (4) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 85. § (3) bekezdés v) pontját a 2015: CI. törvény 21. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 223. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (3) bekezdés w) pontját a 2017: CLIX. törvény 103. §-a iktatta be.
A 85. § (4) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 196. §-a hatályon kívül helyezte.
A 85. § (6) bekezdése a 2015: CI. törvény 21. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
A 86. §-t a 2015: CI. törvény 44. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
A 87. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
A 87. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 244. §-ával megállapított, a 2012: CXLVII. törvény 34. § (2) bekezdése, a 2019: C. törvény 67. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 87. § (4)–(5) bekezdését a 2015: CI. törvény 44. § l) pontja hatályon kívül helyezte.
A 87. § (4)–(5) bekezdését a 2015: CI. törvény 44. § l) pontja hatályon kívül helyezte.
A 88. § (4) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 25. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 88. § (4a) bekezdését a 2015: CI. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be.
A 88. § (7) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 25. §-a iktatta be, szövege a 2015: CI. törvény 44. § m) pontja, a 2018: XLI. törvény 229. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 88. § (8) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 25. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: LXXV. törvény 210. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 88. § (9) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 25. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 88. § (10) bekezdését a 2015: CI. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be.
A 89. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 2015: CI. törvény 43. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 89. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 150. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 89. § (3) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 112. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: CCLII. törvény 150. § (4) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
A 89. § (5) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 26. §-a iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 89. § (6) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 294. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 89/A. §-t a 2003: LXXXV. törvény 26. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 90. § (3) bekezdésének c) pontja a 2007: CXXVI. törvény 295. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 90. § (4) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 27. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 90. § (4) bekezdés a) pontja a 2016: CXXV. törvény 299. § 8. pontja, a 2016: CXXV. törvény 300. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 90. § (4) bekezdés b) pontja a 2015: CI. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
A 90. § (4) bekezdésének c) pontját a 2004: XCIX. törvény 27. §-a iktatta be, szövege a 2016: CXXV. törvény 299. § 9. pontja és a 300. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 90. § (6) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
A 90. § (7) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 27. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 90. § (8) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 27. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 90. § (9) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 27. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 91. § a 2015: CI. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
A 91. § a) pontja a 2016: LXVI. törvény 210. §-ával megállapított, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 92. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 26. §-ával megállapított szöveg.
A 92. § (4) bekezdését a 2018: LXXXII. törvény 221. §-a iktatta be.
A 93. § (1) bekezdésének a) pontja a 2004: XCIX. törvény 28. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 93. § (1) bekezdés b) pontja a 2010: CXXIII. törvény 197. §-a szerint módosított szöveg.
A 93. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 28. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 93. § (5) bekezdése a 2015: CI. törvény 44. § n) pontja szerint módosított szöveg.
A 93. § (5a) bekezdését a 2015: CI. törvény 27. §-a iktatta be.
A 93. § (6) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
A 94/A. §-t a 2004: XCIX. törvény 29. §-a iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 95. § a 2004: XCIX. törvény 30. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 95. § (4) bekezdés d) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
A 95/A. §-t a 2006: IV. törvény 349. § (5) bekezdése iktatta be.
A 95/B. §-t a 2007: CXXVI. törvény 296. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 95/B. § (2) bekezdés h) pontját a 2016: LXVI. törvény 211. §-a iktatta be.
A 95/B. § (3) bekezdése a 2018: XLI. törvény 229. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
A 95/C. §-t és az azt megelőző alcímet a 2016: LXVI. törvény 212. §-a iktatta be.
A 96. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 245. §-a, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 96. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 44. § o) pontja szerint módosított szöveg.
A 96. § (3a) bekezdését a 2015: CI. törvény 28. § (1) bekezdése iktatta be.
A 96. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 28. § (2) bekezdésével megállapított, a 2018: XLI. törvény 229. § 15. pontja, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 96. § (4a) bekezdését a 2015: CI. törvény 28. § (3) bekezdése iktatta be.
A 96. § (4b) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 131. §-a iktatta be.
A 96. § (5) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 297. §-a iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény 191. §-ával megállapított, a 2012: CCVIII. törvény 41. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 96. § (6) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 191. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CI. törvény 44. § p) pontja.
A 97. § (1) bekezdése a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § f) pontja, a 2016: LXVI. törvény 223. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 97. § (2) bekezdése a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § f) pontja, a 2016: LXVI. törvény 223. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 98. § b) pontja a 2002: XLII. törvény 240. §-ával megállapított, a 2019: LXXIII. törvény 85. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 98. § c) pontját a 2005: CXII. törvény 30. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 98. § d) pontját a 2005: CXII. törvény 7. §-a iktatta be. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, (3) bekezdése alapján a 2005. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 98/A. §-t és az azt megelőző címet a 2008: LXXXI. törvény 179. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CLXXVIII. törvény 323. § 3. pontja.
A 99. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 99. § (5) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 99. § (6) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 100. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 100. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 101. § (4) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 102. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 9. pontja, első mondata a 2016: LXVI. törvény 224. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 102. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 11. pontja, a 2016: LXVI. törvény 223. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 102. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
A 102. § (6) bekezdése a 2001: LXXIV. törvény 127. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 103. § (2) bekezdésének a) pontja a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 103. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 12. pontja, a 2018: LII. törvény 41. § 7. pont b) alpontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 36. §-át.
A 103. § (4) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 105. § (8) bekezdésének harmadik és negyedik mondata a 2001: LXXIV. törvény 128. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 106. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 108. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. § (11) bekezdése, a 2015: CI. törvény 43. § 9. pontja, a 2016: LXVI. törvény 224. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 109. § (2) bekezdésének második és harmadik mondatát a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni. A 109. § (2) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 109. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 44. § q) pontja szerint módosított szöveg.
A 109. § (5) bekezdés b) pontja a 2014: LXXIV. törvény 304. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 111. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 44. § r) pontja szerint módosított szöveg.
A 111. § (5) bekezdés c) pontja a 2014: LXXIV. törvény 304. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 112. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 112. § (2) bekezdésének c) pontja a 2001: LXXIV. törvény 129. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 113. § (1) bekezdése a 2002: XLII. törvény 241. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 113. § (3) bekezdésének első mondata a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 113. § (4) bekezdése a 2002: XLII. törvény 241. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 114. § a 2015: CI. törvény 30. §-ával megállapított szöveg.
A 114. § (1) bekezdése a 2018: XLI. törvény 229. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
Az V/A. fejezetet (114/A. §–114/H. §) a 2015: CLXXVIII. törvény 8. §-a iktatta be.
A 114/A. § 9. pontja a 2018: XLI. törvény 229. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
A 114/A. § 17. pontját a 2018: XLI. törvény 221. §-a iktatta be.
A 114/B. § (4) bekezdés e) pontja a 2018: XLI. törvény 222. §-ával megállapított, a 2019: C. törvény 66. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 114/B. § (4) bekezdés f) pontja a 2018: XLI. törvény 229. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
A 114/B. § (5) bekezdés b) pontja a 2016: LXVI. törvény 213. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 114/B. § (6) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 294. §-a iktatta be.
A 114/C. § (4) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 299. § 10. pontja és a 300. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 114/C. § (5) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 299. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 114/C. § (7) bekezdése a 2016: CXXV. törvény 299. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 114/C. § (8) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 295. §-a iktatta be.
A 114/C. § (9) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 295. §-a iktatta be.
A 114/D. § (4) bekezdése a 2016: LXVI. törvény 214. §-ával megállapított szöveg.
A 114/I. §-t a 2018: XLI. törvény 223. §-a iktatta be.
A 114/I. § (3) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 132. § (1) bekezdése iktatta be.
A 114/I. § (4) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 132. § (2) bekezdése iktatta be.
A 116. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 180. §-ával megállapított és a 2009: CXVI. törvény 104. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. A 116. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXXIII. törvény 195. §-a, a 2018: XLI. törvény 229. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
A 116. § új (2) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 180. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2)–(5) bekezdés számozását (3)–(6) bekezdésre változtatva, szövege a 2010: CXXIII. törvény 195. §-a, a 2018: XLI. törvény 229. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
A 116. § eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 180. §-a, bevezető szövegrésze e módosító törvény 233. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 116. § (4) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 31. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2004: XCIX. törvény 31. § (2) bekezdésével megállapított, a 2008: LXXXI. törvény 180. §-a és 233. § (2) bekezdése, a 2022. évi XLV. törvény 138. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 116. § (4) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 31. §-ának (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni. A (4) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 180. §-a, szövege e módosító törvény 233. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 116. § (5) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 31. §-ának (3) bekezdése iktatta be. Az (5) bekezdés második mondata a 2006: CXXXI. törvény 113. §-ával megállapított szöveg. Az (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 180. §-a, szövege e módosító törvény 233. § (2) bekezdése, a 2010: CXXIII. törvény 195. és 197. §-a szerint módosított szöveg.
A 117. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
A 117. § (4) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 117. § (5) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 318. §-ával megállapított szöveg.
A 118. § (3) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 183. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 119. § (1) bekezdés c) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
A 120. § (8) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 183. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 120. § (9) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 298. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 121. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 2–3. és 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 121. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 3–4. pontja, a 2014: LXXIV. törvény 304. § 5. és 20. pontja szerint módosított szöveg.
A 121. § (3) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 122. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 122. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 123. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 123. § (6) bekezdés a) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 123. § (8) bekezdés b) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 123. § (11) bekezdése a 2009: LXXVII. törvény 183. § (1) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 124. § (5) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 32. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 124. § (9) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 233. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 124. § (10) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 304. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
A 124. § (12) bekezdése a 2015: CI. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
A 124. § (13) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 304. § 10. és 22. pontja szerint módosított szöveg.
A 127. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: CI. törvény 44. § s) pontja szerint módosított szöveg.
A 127. § (3) bekezdését a 2015: CI. törvény 44. § t) pontja hatályon kívül helyezte.
A 127. § (4) bekezdése a 2015: CI. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
A 128. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
A Magyar Közlöny 2000. évi 102. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg.
A 130. § (5) bekezdés b) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 27. pontja, a 2018: XLI. törvény 229. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 130. § (5) bekezdés c) pontja a 2015: CI. törvény 43. § 28. pontja, a 2018: XLI. törvény 229. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 130. § (6) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 130. § (8) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (1) bekezdés b) pontja a 2011: CLVI. törvény 256. § (2) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (2) bekezdésének d) pontja a 2003: LXXXV. törvény 33. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 133. § (4) bekezdés c) pontja a 2022. évi XLV. törvény 138. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (4) bekezdésének f) pontja a 2003: LXXXV. törvény 33. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 133. § (4) bekezdésének g) pontját a 2003: LXXXV. törvény 33. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 133. § (4) bekezdésének h) pontját a 2007: LXXV. törvény 212. §-a iktatta be. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 133. § (4) bekezdésének i) pontját a 2007: CXXVI. törvény 299. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 133. § (4) bekezdésének j) pontját a 2007: CXXVI. törvény 299. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 133. § új (5) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 33. §-ának (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatva. E módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 133. § eredeti (5) bekezdésének számozását a 2003: LXXXV. törvény 33. §-ának (3) bekezdése (6) bekezdésre változtatta.
A 133. § (7) bekezdését a 2005: CXII. törvény 8. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (7) bekezdés a) pontja a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (7) bekezdés b) pont nyitó szövegrésze a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (7) bekezdés b) pont bf) alpontja a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 134. § (1) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 32. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 134. § (2) bekezdése a 2006: IV. törvény 349. § (6) bekezdésével megállapított, a 2015: CI. törvény 43. § 29. pontja, a 2018: XLI. törvény 229. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
A 134. § (3) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 300. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 134. § (4) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 300. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, de a 2007. évi üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazni lehet.
A 134. § (5) bekezdését a 2016: LXVI. törvény 215. §-a iktatta be.
A 134. § (5) bekezdés a) pont nyitó szövegrésze a 2018: XLI. törvény 229. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
A 134. § (6) bekezdését a 2016: LXVI. törvény 215. §-a iktatta be.
A VI/A. fejezetet (134/A–134/C. §) a 2015: CI. törvény 34. §-a iktatta be.
A 134/B. § (6a) bekezdését a 2018: XLI. törvény 224. §-a iktatta be.
A 134/C. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A VI/B. Fejezetet (134/D-134/H. §-t) a 2022. évi XLV. törvény 133. §-a iktatta be.
A 135. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 248. §-ával megállapított szöveg.
A 135. § (3) bekezdése a 2006: IV. törvény 363. § b) pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 2006: V. törvényt.
A 135. § (6) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 301. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 136. §-t megelőző alcím címe a 2014: LXXIV. törvény 304. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
A 136. § (1) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 304. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
A 136. § (2) bekezdése a 2006: IV. törvény 364. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 136. § (3) bekezdése a 2018: XLI. törvény 229. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
A 136. § (8) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 298. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CI. törvény 43. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 136. § (9) bekezdése a 2019: C. törvény 63. §-ával megállapított szöveg.
A 136. § (10) bekezdését a 2006: IV. törvény 349. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: LXXIV. törvény 298. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 137. § (4)–(5) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 137. § (4)–(5) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 138. § (1) bekezdése a 2006: IV. törvény 364. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 138. § (3) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 44. §-ának (5) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 139. § (2) bekezdésének d) pontját a 2003: LXXXV. törvény 36. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 139. § (2) bekezdés e) pontját a 2019: C. törvény 64. §-a iktatta be.
A 139. § (4) bekezdése a 2018: XLI. törvény 225. §-ával megállapított szöveg.
A 139. § (4a) bekezdését a 2018: XLI. törvény 225. §-a iktatta be.
A 139. § (4b) bekezdését a 2018: XLI. törvény 225. §-a iktatta be, szövege a 2018: LXXXII. törvény 223. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 139. § (5) bekezdése a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § i) pontja szerint módosított szöveg.
A 139. § (6) bekezdésének második mondatát a 2006: CXXXI. törvény 188. §-a hatályon kívül helyezte.
A 140. § (3) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 150. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 140. § (4) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 188. §-a hatályon kívül helyezte.
A 140. § (6) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 196. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2020: CXVIII. törvény 174. §-a iktatta be.
A 140. § (7) bekezdése a 2022. évi XLV. törvény 138. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 141. § (1) bekezdése a 2006: IV. törvény 364. § 12. pontja, a 2009: CXVI. törvény 104. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 154. § (1) bekezdése alapján először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni; (2) bekezdése alapján a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 141. § (2) bekezdése a 2019: C. törvény 67. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 141. § (3) bekezdése a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 13. pontja, a 2019: C. törvény 66. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 141. § (3a) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 296. §-a iktatta be.
A 141. § (4) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 192. §-ával megállapított szöveg.
A 141. § (5) bekezdése a 2015: CLXXVIII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
A 141. § (6) bekezdését a 2009: LXXVII. törvény 200. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 141. § (7) bekezdése a 2006: IV. törvény 364. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 141. § (9) bekezdése a 2005: CXII. törvény 9. §-a, a 2015: CI. törvény 44. § u) pontja, a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § j) pontja, a 2018: XLI. törvény 229. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
A 142–143. §-t és a megelőző alcímeiket a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 142–143. §-t és a megelőző alcímeiket a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 144. § a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 10. pontja, a 2019: C. törvény 66. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 145. § (1) bekezdése a 2005: CXII. törvény 30. § (7) bekezdése, a 2007: CXXVI. törvény 460. § (1) bekezdése, a 2009: LXXVII. törvény 183. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 145. § (2) bekezdése a 2005: CXII. törvény 10. §-ával megállapított, valamint a 2007: CXXVI. törvény 460. § (1) bekezdése, a 2009: LXXVII. törvény 183. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 145. § (4) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 249. §-ával megállapított szöveg.
A 145. § (5) bekezdés második mondata a 2009: CXVI. törvény 78. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 154. § (1) bekezdése alapján először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni; (2) bekezdése alapján a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 145. § (6) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 302. §-a iktatta be, szövege a 2009: LXXVII. törvény 183. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 229. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 150. § (4) bekezdése a 2011: XCVI. törvény 25. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 234. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
A 151. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: XCVI. törvény 25. § a) és b) pontja, a 2021: LXIX. törvény 152. § 3. pontja szerint módoístott szöveg.
A 151. § (2) bekezdése a 2002: XLII. törvény 323. § (3) bekezdése, a 2009: LXXVII. törvény 183. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 151. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 234. § (2) bekezdésével megállapított, a 2009: CXVI. törvény 104. § (1) bekezdése, a 2011: XCVI. törvény 25. § a) pontja, a 2017: L. törvény 193. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (4) bekezdése a 2017: LXXVII. törvény 200. §-ával megállapított szöveg.
A 151. § (5) bekezdése a 2009: LVI. törvény 234. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2011: XCVI. törvény 25. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (5) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2011: XCVI. törvény 25. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (5) bekezdés a) pont ac) alpontja a 2011: XCVI. törvény 25. § d) és e) pontja, a 2018: LXXXII. törvény 224. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (5) bekezdés a) pont ad) alpontja a 2018: LXXXII. törvény 224. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (5) bekezdés a) pont ae) alpontja a 2011: XCVI. törvény 25. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (5) bekezdés b) pontja a 2011: CLVI. törvény 250. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 151. § (6) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 33. §-ának (3) bekezdésével megállapított, bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 235. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
A 151. § (6) bekezdés a) pontja a 2011: XCVI. törvény 20. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 151. § (6) bekezdés b) pontja a 2009: CXLIX. törvény 74. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 151. § (6) bekezdésének d) pontja a 2009: LVI. törvény 235. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
A 151. § (6) bekezdésének e) pontja a 2009: LVI. törvény 235. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
A 151. § (6) bekezdés f) pontja a 2013: CCLII. törvény 150. § i) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (6) bekezdés h) pontját a 2013: CIII. törvény 26. § (4) bekezdése iktatta be.
A 151. § (6) bekezdés i) pontját a 2017: CLIX. törvény 104. §-a iktatta be.
A 151. § új (7) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 33. §-ának (4) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (7) bekezdés számozását (10) bekezdésre változtatva. A 151. § (7) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 250. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 151. § (7) bekezdés d) pontját a 2017: CLIX. törvény 107. § 1. pontja hatályon kívül helyezte.
A 151. § (7) bekezdés e) pontja a 2017: CLIX. törvény 106. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (7) bekezdés g) pontját a 2013: CIII. törvény 26. § (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CLIX. törvény 107. § 1. pontja.
A 151. § (7a) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 40. § (3) bekezdése iktatta be.
A 151. § új (8) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 181. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (8) bekezdés számozását (10) bekezdésre változtatva. A 151. § (8) bekezdése a 2009: LVI. törvény 234. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
A 151. § (8) bekezdés c) pont ab) alpontja a 2011: XCVI. törvény 25. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (8) bekezdés d) pontja a 2017: L. törvény 192. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 151. § (8) bekezdés e) pontja a 2011: XCVI. törvény 25. § b) és e) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (8) bekezdés g) pontja a 2011: XCVI. törvény 25. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (8) bekezdés i) pontja a 2011: XCVI. törvény 20. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 151. § (8a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
A 151. § új (9) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 181. § (1) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (9) bekezdés számozását (11) bekezdésre változtatva, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1) bekezdését.
A 151. § (9) bekezdés c) pontja a 2011: XCVI. törvény 25. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (8) bekezdése a 2011: XCVI. törvény 20. § (4) bekezdésével megállapított, a 2017: L. törvény 193. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (9) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 33. §-ának (4) bekezdése iktatta be, számozását (11) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 181. § (1) bekezdése. A 151. § (11) bekezdése a 2009: LVI. törvény 234. § (4) bekezdésével megállapított, a 2011: XCVI. törvény 25. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § eredeti (7) bekezdésének számozását a 2004: XCIX. törvény 33. §-ának (4) bekezdése (10) bekezdésre változtatta. A (10) bekezdés a 2006: CIX. törvény 91. § b) pontja szerint módosított szöveg, számozását (12) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 181. § (1) bekezdése. A 151. § (12) bekezdése a 2019: CXII. törvény 42. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 151. § (11) bekezdését a 2005: CXII. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 32. §-a alapján a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni. A (11) bekezdés a 2006: CIX. törvény 91. § b) pontja szerint módosított szöveg, számozását (13) bekezdésre változtatta a 2008: LXXXI. törvény 181. § (1) bekezdése.
A 151. § (14) bekezdését a 2009: LVI. törvény 234. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 192. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 151. § (15) bekezdését a 2017: L. törvény 192. § (2) bekezdése iktatta be.
A 151/A. §-t a 2009: CXLIX. törvény 74. § (4) bekezdése iktatta be.
A 151/A. § (1) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 73. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
A 151/A. § (2) bekezdése a 2020: CXVIII. törvény 177. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 151/A. § (3) bekezdése a 2017: L. törvény 192. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 152. § a 2011: XCVI. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
A 152. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 193. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 152. § (2a) bekezdését a 2013: CC. törvény 226. §-a iktatta be.
A 152. § (2a) bekezdés c) pontja a 2018: XLI. törvény 229. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
A 152. § (2b) bekezdését a 2013: CC. törvény 226. §-a iktatta be.
A 152. § (2c) bekezdését a 2018: XLI. törvény 226. § (1) bekezdése iktatta be.
A 152. § (2d) bekezdését a 2018: XLI. törvény 226. § (1) bekezdése iktatta be.
A 152. § (4) bekezdése a 2018: XLI. törvény 226. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 152. § (5) bekezdését a 2018: XLI. törvény 226. § (2) bekezdése iktatta be.
A 152/A. §-t a 2008: LXXXI. törvény 184. §-a iktatta be, szövege a 2017: LXXVII. törvény 201. §-ával megállapított szöveg.
A 152/B. §-t a 2009: LVI. törvény 234. § (6) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
A 152/B. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 11. pontja, a 2013: LXXXIV. törvény 39. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 152/B. § (3) bekezdése a 2009: CXVI. törvény 104. § (2) bekezdése, a 2017: CLIX. törvény 106. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 152/B. § (4) bekezdését a 2009: CXVI. törvény 79. §-a iktatta be.
A 153. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 251. § (1) bekezdésével megállapított, a 2018: XLI. törvény 229. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 153. § (2) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 251. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 153. § (3) bekezdését újonnan a 2020: CXVIII. törvény 175. §-a iktatta be.
A 153. § (4) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 34. §-ának (2) bekezdésével megállapított, valamint a 2007: CXXVI. törvény 424. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 486. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést első ízben azon 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, amelynek mérlegfordulópontja 2008. december 31. vagy azt követő időpont.
A 153. § (5) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 251. § (2) bekezdésével megállapított, a 2018: XLI. törvény 229. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 154. § (1) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 35. §-ának (1) bekezdésével megállapított, valamint a 2007: CXXVI. törvény 460. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 486. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést első ízben azon 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, amelynek mérlegfordulónapja 2008. december 31. vagy azt követő időpont.
A 154. § (1a) bekezdését a 2014: XV. törvény 61. § (12) bekezdése iktatta be.
A 154. § (2) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 35. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 145. § (3) bekezdésének utolsó mondatát a 2007: CXXVI. törvény 460. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 486. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést első ízben azon 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, amelynek mérlegfordulónapja 2008. december 31. vagy azt követő időpont.
A 154. § (4) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 35. §-ának (3) bekezdésével megállapított, valamint a 2007: CXXVI. törvény 460. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 486. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést első ízben azon 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, amelynek mérlegfordulónapja 2008. december 31. vagy azt követő időpont.
A 154. § (5)–(6) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 323. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
A 154. § (5)–(6) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 323. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
A 154. § (7) bekezdése a 2016: LXVI. törvény 216. §-ával megállapított, a 2016: CXXI. törvény 38. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
A 154. § új (8) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 35. §-ának (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (8) bekezdés számozását (10) bekezdésre változtatva. A 154. § (8) bekezdése a 2018: XLI. törvény 229. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 154. § új (9) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 35. §-ának (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (9) bekezdés számozását (11) bekezdésre változtatva. E módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 154. § (10) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 252. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 323. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 154. § eredeti (9) bekezdésének számozását a 2004: XCIX. törvény 35. §-ának (5) bekezdése (11) bekezdésre változtatta. A 154. § (11) bekezdése a 2007: CXXVI. törvény 424. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 486. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést első ízben azon 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, amelynek mérlegfordulónapja 2008. december 31. vagy azt követő időpont.
A 154. § eredeti (10) bekezdésének számozását a 2004: XCIX. törvény 35. §-ának (5) bekezdése (12) bekezdésre változtatta.
A 154/A. §-t a 2003: LXXXV. törvény 39. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (2) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit az Európai Közösségek jogával összhangban kell alkalmazni; e § rendelkezéseit először a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 154/A. § (2) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 40. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
A 154/A. § (5) bekezdése a 2010: CXXIII. törvény 195. §-a szerint módosított szöveg.
A 154/B. §-t a 2003: LXXXV. törvény 40. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 303. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 486. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést első ízben azon 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, amelynek mérlegfordulónapja 2008. december 31. vagy azt követő időpont.
A 154/B. § (2) bekezdése a 2008: XCVI. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított, a 2016: CXXI. törvény 38. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
A 154/B. § (3) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 299. §-a iktatta be.
A 155. § (3) bekezdése a 2007: LXXV. törvény 213. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155. § (3) bekezdés a) pontja a 2011: XCVI. törvény 25. § i) pontja, a 2011: XCVI. törvény 25. § j) pontja szerint módosított szöveg.
A 155. § (4) bekezdése a 2007: LXXV. törvény 213. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155. § (4a) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 134. §-a iktatta be.
A 155. § (5) bekezdés f) pontját a 2015: CI. törvény 35. §-a iktatta be.
A 155. § (5a) bekezdését a 2013: CC. törvény 227. §-a iktatta be.
A 155. § (6) bekezdése a 2007: LXXV. törvény 216. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155. § (7) bekezdése a 2007: LXXV. törvény 216. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155. § (7a) bekezdését a 2016: LXVI. törvény 217. §-a iktatta be.
A 155. § (8) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 36. §-ával megállapított, valamint a 2007: LXXV. törvény 216. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155. § (9) bekezdése a 2007: LXXV. törvény 216. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155. § (10) bekezdése a 2006: IV. törvény 363. § b) pontja, a 2007: LXXV. törvény 216. §-a, a 2008: LXXXI. törvény 233. § (2) bekezdése, a 2013: CCLII. törvény 150. § (4) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 2006: V. törvényt.
A 155/A. §-t a 2007: LXXV. törvény 214. §-a iktatta be. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155/A. § (2) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 41. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 155/B. §-t a 2007: LXXV. törvény 215. §-a iktatta be. E módosító törvény 218. §-a alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008-ban induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 155/C. §-t a 2014: LXXIV. törvény 300. §-a iktatta be.
A 156. § (1) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 37. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 156. § (1a) bekezdését a 2016: XLIV. törvény 53. § (1) bekezdése iktatta be.
A 156. § (2) bekezdése a 2016: XLIV. törvény 53. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 156. § (5) bekezdése a 2015: CI. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
A 156. § (5) bekezdés e) pontja a 2022. évi XLV. törvény 135. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 156. § (5) bekezdés i) pontja a 2017: LXXVII. törvény 204. §-a szerint módosított szöveg.
A 156. § (5) bekezdés j) pontja a 2016: LXVI. törvény 223. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 156. § (5) bekezdés n) pontját a 2016: LXVI. törvény 218. §-a iktatta be.
A 156. § (5) bekezdés o) pontját a 2021: LXIX. törvény 147. §-a iktatta be.
A 156. § (5) bekezdés p) pontját a 2022. évi XLV. törvény 135. § (2) bekezdése iktatta be.
A 156. § (5a) bekezdését a 2016: XLIV. törvény 53. § (3) bekezdése iktatta be.
A 157. § (2a) bekezdését a 2016: XLIV. törvény 54. §-a iktatta be.
A 158. § (1)–(4) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 257. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
A 158. § (1)–(4) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 257. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
A 158. § (1)–(4) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 257. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
A 158. § (1)–(4) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 257. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
A 158. § új (5) bekezdését a 2006: CXXXI. törvény 114. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatta. A 158. § (5) bekezdése a 2015: CLXXVIII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
A 158. § (5) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 38. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni. Az (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatta a 2006: CXXXI. törvény 114. §-a.
A 158. § (6) bekezdése a 2004: XCIX. törvény 38. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni. A (6) bekezdés számozását (7) bekezdésre változtatta a 2006: CXXXI. törvény 114. §-a.
A 158. § (8) bekezdését a 2021: LXIX. törvény 148. §-a iktatta be.
A 160. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 37. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 160. § (3a) bekezdését a 2015: CI. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
A 160. § (3b) bekezdését a 2015: CI. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
A 160. § (3c) bekezdését a 2015: CI. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
A 160. § (5) bekezdése a 2015: CI. törvény 43. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 161/A. §-t a 2003: LXXXV. törvény 41. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 163. § (1) bekezdése a 2015: CI. törvény 38. §-ával megállapított, a 2016: LXVI. törvény 223. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 163/A. §-t a 2003: LXXXV. törvény 42. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 163/A. § (3) bekezdése a 2015: CI. törvény 39. §-ával megállapított, a 2016: LXVI. törvény 223. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
A 166. § (1) bekezdése a 2006: CXXXI. törvény 115. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 214. §-át.
A 166. § (3) bekezdése a 2005: CXII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, (3) bekezdése alapján a 2005. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 166. § (4) bekezdése a 2005: CXII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, (3) bekezdése alapján a 2005. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 166. § (5) bekezdése a 2014: LXXIV. törvény 304. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
A 167. § (1) bekezdés d) pontja a 2008: LXXXI. törvény 184. §-ával megállapított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 167. § (2) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 52. § (10) bekezdése és a 2008: LXXXI. törvény 233. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 167. § (3) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 43. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 167. § (4) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 52. §-ának (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 167. § (5) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 43. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 323. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 167. § (7) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 39. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 253. §-ával megállapított szöveg.
A 168. § (1) bekezdése a 2008: LXXXI. törvény 233. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 169. § (1) bekezdése a 2011: CLVI. törvény 254. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 169. § (2) bekezdésének második mondatát a 2001: LXXIV. törvény 173. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 173. § (1) bekezdése alapján először a 2002. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2001. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 169. § (5) bekezdését a 2001: LXXIV. törvény 133. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 254. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 169. § (6) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 44. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 254. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A XIII. Fejezetet (171–173. §) újonnan a 2013: CC. törvény 228. §-a iktatta be.
A 174. § (3) bekezdése a 2004: LXIX. törvény 3. §-ának (2) bekezdésével megállapított és a 2009: CXVI. törvény 104. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 154. § (1) bekezdése alapján először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni; (2) bekezdése alapján a 2009. évben induló üzleti évről készített beszámolóra is alkalmazható.
A 174. § (5) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 454. pontja hatályon kívül helyezte.
A 175. § előtti alcímet a 2006: CXXXI. törvény 116. §-a iktatta be.
A 175. § a 2006: CXXXI. törvény 116. §-ával megállapított szöveg.
A 175. § (2) bekezdése a 2015: CI. törvény 40. §-ával megállapított szöveg.
A 175. § (2) bekezdés c) pontja a 2016: LXVI. törvény 223. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
A 175. § (2) bekezdés e) pontját a 2016: LXVI. törvény 219. §-a iktatta be.
A 175. § (2) bekezdés f) pontját a 2016: LXVI. törvény 219. §-a iktatta be.
A 175. § (2) bekezdés g) pontját a 2022. évi XLV. törvény 136. §-a iktatta be.
A 175. § (3) bekezdését a 2021: LXIX. törvény 149. §-a iktatta be.
A 176. § előtti alcímet a 2006: CXXXI. törvény 117. §-a iktatta be.
A 176. § a 2006: CXXXI. törvény 117. §-ával megállapított szöveg.
A 177. § (1) bekezdése a 2003: LXXXV. törvény 49. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 177. § (4) bekezdését a 2009: CXVI. törvény 140. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 154. § (1) bekezdése alapján először a 2010. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 177. § (9) bekezdését a 2002: XLII. törvény 244. §-a iktatta a szövegbe, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni. A 323. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést 2002. évben is lehet alkalmazni.
A 177. § (10) bekezdését a 2002: XLII. törvény 244. §-a iktatta a szövegbe, e módosító törvény 323. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2003. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, a 2002. évben indult üzleti évről készített beszámolóra lehet alkalmazni.
A 177. § (11) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 49. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2005: CXII. törvény 30. § (6) bekezdése, a 2007: CXXVI. törvény 460. § (1) bekezdése, a 2009: LXXVII. törvény 200. § (2) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 256. § (1) bekezdés 12. pontja és (2) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 177. § (12) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 40. §-a iktatta be, szövege a 2006: CXXXI. törvény 188. §-a szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 214. §-át.
A 177. § (13) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 40. §-a iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
A 177. § (14) bekezdését a 2005: CXII. törvény 13. §-a iktatta be. E módosító törvény 30. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell, (3) bekezdése alapján a 2005. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
A 177. § (15) bekezdését a 2007: CXXVI. törvény 305. §-a iktatta be. E módosító törvény 486. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést első alkalommal a 2008. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A (15) bekezdés a 2008: LXXXI. törvény 233. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg, alkalmazására lásd e módosító törvény 271. § (1)–(2) bekezdését.
A 177. § (16) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 193. §-a iktatta be.
A 177. § (17) bekezdését a 2010: CXXIII. törvény 193. §-a iktatta be.
A 177. § (18) bekezdését a 2011: XCVI. törvény – a 2011: CXXV. törvény 34. §-ával megállapított – 23. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (19) bekezdését a 2011: XCVI. törvény – a 2011: CXXV. törvény 34. §-ával megállapított – 23. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (20) bekezdését a 2011: XCVI. törvény 23. § (2) bekezdése iktatta be.
A 177. § (21) bekezdését a 2011: XCVI. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be.
A 177. § (22) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 255. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (23) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 255. § (2) bekezdése iktatta be.
A 177. § (24) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 255. § (2) bekezdése iktatta be.
A 177. § (25) bekezdését a 2011: CLVI. törvény 255. § (3) bekezdése iktatta be.
A 177. § (26) bekezdését a 2012: CXLVI. törvény 24. §-a iktatta be.
A 177. § (27) bekezdését a 2012: CXLVI. törvény 24. §-a iktatta be.
A 177. § (28) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 319. §-a iktatta be.
A 177. § (29) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 319. §-a iktatta be.
A 177. § (30) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 319. §-a iktatta be.
A 177. § (31) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 319. §-a iktatta be.
A 177. § (32) bekezdését a 2012: CLXXVIII. törvény 319. §-a iktatta be.
A 177. § (33) bekezdését a 2013: CC. törvény 229. §-a iktatta be.
A 177. § (34) bekezdését a 2013: CC. törvény 229. §-a iktatta be.
A 177. § (35) bekezdését a 2013: CC. törvény 229. §-a iktatta be.
A 177. § (36) bekezdését a 2013: CC. törvény 229. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2014. január 1.
A 177. § (37) bekezdését a 2013: CC. törvény 229. §-a iktatta be.
A 177. § (38) bekezdését a 2013: CC. törvény 229. §-a iktatta be.
A 177. § (39) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 302. §-a iktatta be.
A 177. § (40) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 302. §-a iktatta be.
A 177. § (41) bekezdését a 2014: LXXIV. törvény 302. §-a iktatta be.
A 177. § (42) bekezdését a 2015: CI. törvény 41. §-a iktatta be.
A 177. § (43) bekezdését a 2015: CI. törvény 41. §-a iktatta be.
A 177. § (44) bekezdését a 2015: CI. törvény 41. §-a iktatta be.
A 177. § (45) bekezdését a 2015: CI. törvény 41. §-a iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 220. §-ával megállapított szöveg.
A 177. § (46) bekezdését a 2015: CI. törvény 41. §-a iktatta be.
A 177. § (47) bekezdését a 2015: CI. törvény 41. §-a iktatta be.
A 177. § (48) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (49) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (50) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (51) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (52) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (53) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (54) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be.
A 177. § (55) bekezdését a 2015: CLXXVIII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: LXVI. törvény 228. §-ával megállapított, a 2017: CLIX. törvény 107. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 177. § (56) bekezdését a 2016: IX. törvény 7. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 5. §-át.
A hatálybalépés időpontja 2016. március 24.
A 177. § (57) bekezdését a 2016: XLIV. törvény 55. §-a iktatta be.
A 177. § 58. pontját a 2016: LXVI. törvény 221. §-a iktatta be.
A 177. § 59. pontját a 2016: LXVI. törvény 221. §-a iktatta be.
A 177. § 60. pontját a 2016: LXVI. törvény 221. §-a iktatta be.
A hatálybalépés napja 2016. június 16.
A 177. § (61) bekezdését a 2016: CXXI. törvény 38. § (1) bekezdése iktatta be.
A 177. § (62) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 298. §-a iktatta be.
A 177. § (63) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 298. §-a iktatta be.
A 177. § (64) bekezdését a 2016: CXXV. törvény 298. §-a iktatta be.
A 177. § (65) bekezdését a 2017: LXXVII. törvény 202. §-a iktatta be.
A 177. § (66) bekezdését a 2017: LXXVII. törvény 202. §-a iktatta be.
A 177. § (67) bekezdését a 2017: LXXVII. törvény 202. §-a iktatta be, szövege a 2017: CLIX. törvény 106. § 3. pontja, a 2018: XLI. törvény 230. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 177. § (68) bekezdését a 2017: CLIX. törvény 105. §-a iktatta be.
A 177. § (69) bekezdését a 2017: CLIX. törvény 105. §-a iktatta be.
A 177. § (70) bekezdését a 2018: XLI. törvény 227. §-a iktatta be.
A 177. § (71) bekezdését a 2018: XLI. törvény 227. §-a iktatta be.
A 177. § (72) bekezdését a 2018: XLI. törvény 227. §-a iktatta be.
A 177. § (73) bekezdését a 2018: LXXXII. törvény 222. §-a iktatta be.
A 177. § (74) bekezdését a 2018: LXXXII. törvény 222. §-a iktatta be.
A 177. § (75) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 84. §-a iktatta be.
A 177. § (76) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 84. §-a iktatta be.
A 177. § (77) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 84. §-a iktatta be.
A 177. § (78) bekezdését a 2019: LXXIII. törvény 84. §-a iktatta be.
A 177. § (79) bekezdését a 2019: C. törvény 65. §-a iktatta be.
A 177. § (80) bekezdését a 2019: C. törvény 65. §-a iktatta be.
A 177. § (81) bekezdését a 2020: CXVIII. törvény 176. §-a iktatta be.
A 177. § (82) bekezdését a 2020: CXVIII. törvény 176. §-a iktatta be.
A 177. § (83) bekezdését a 2021: LXIX. törvény 150. §-a iktatta be.
A 177. § (84) bekezdését a 2021: LXIX. törvény 150. §-a iktatta be.
A 177. § (85) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 137. §-a iktatta be.
A 177. § (86) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 137. §-a iktatta be.
A 177. § (87) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 137. §-a iktatta be.
A 177. § (88) bekezdését a 2022. évi XLV. törvény 137. §-a iktatta be.
A 178. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CCVIII. törvény 41. § a) pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 249/2000. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 34/2011. (III. 17.) Korm. rendeletet, a 130/2011. (VII. 18.) Korm. rendeletet, a 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletet.
A 178. § (1) bekezdésének b) pontja a 2008: I. törvény 157. § (9) bekezdésével megállapított, a 2008: XXIV. törvény 2. § (2) bekezdés b) pontja, a 2012: CLXXVIII. törvény 322. § (1) bekezdés 6. pontja, a 2015: CLXXVIII. törvény 14. § a) pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 192/2000. (XI. 24.) Korm. rendeletet, a 214/2000. (XII. 11. ) Korm. rendeletet, a 215/2000. (XII. 11.) Korm. rendeletet, a 217/2000. (XII. 11.) Korm. rendeletet, a 221/2000. (XII. 19.) Korm. rendeletet, a 250/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletet, a 251/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletet, a 196/2007. (VII. 30.) Korm. rendeletet, a 399/2007. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 459/2015. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
Végrehajtására lásd a 216/2000. (XII. 11.) Korm., a 218/2000. (XII. 11.) Korm., a 222/2000. (XII. 19.) Korm., a 223/2000.(XII. 19.) Korm., a 224/2000. (XII. 19.) Korm., a 245/2000. (XII. 24.) Korm., a 252/2000. (XII. 24.) Korm. rendeletet, a 347/2010. (XII. 28.) Korm. rendeletet, a 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletet, a 296/2013. (VII. 29.) Korm. rendeletet, a 479/2016. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
A 178. § (1) bekezdé d) pontja a 2017: LXXVII. törvény 203. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Lásd a 93/2002. (V. 5.) Korm. rendeletet, a 226/2013. (VI. 24.) Korm. rendeletet, a 94/2018. (V. 22.) Korm. rendeletet, a 182/2022. (V. 24.) Korm. rendeletet.
A 178. § (1) bekezdésének f) pontját a 2006: IV. törvény 349. § (9) bekezdése iktatta be, szövege a 2018: XLI. törvény 229. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 178. § (1) bekezdés g) pontját a 2009: LXXXV. törvény 110. §-a iktatta be.
A 178. § (1) bekezdés h) pontját a 2012: CLXXVIII. törvény 320. §-a iktatta be.
A 178. § (2) bekezdését a 2019: CXII. törvény 43. §-a hatályon kívül helyezte.
A 178. § (3) bekezdését a 2003: LXXXV. törvény 50. §-a iktatta be, e módosító törvény 52. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2004. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A (3) bekezdés a 2006: CIX. törvény 91. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 178. § (4) bekezdését a 2004: XCIX. törvény 41. §-ának (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 44. §-ának (1) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni. A (4) bekezdés a 2006: CIX. törvény 91. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 178. § (5) bekezdését a 2008: LXXXI. törvény 185. §-a iktatta be, szövege a 2017: LXXVII. törvény 203. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 178. § (6) bekezdését a 2013: CC. törvény 230. §-a iktatta be.
Az 1. számú melléklet a 2015: CI. törvény 42. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 1. számú melléklet „Források (passzívák)” alcím „F. Kötelezettség” pont „I. Hátrasorolt kötelezettségek” pont 2. pontja a 2016: LXVI. törvény 223. § 16. pontjával megállapított szöveg.
Az 1. számú melléklet „Források (passzívák)” alcím „F. Kötelezettség” pont „III. Rövid lejáratú kötelezettségek” pont 1. pontja a 2016: LXVI. törvény 223. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
Az 1. számú melléklet „Források (passzívák)” alcím „F. Kötelezettség” pont „III. Rövid lejáratú kötelezettségek” pont 7. pontja a 2016: LXVI. törvény 223. § 18. pontjával megállapított szöveg.
A 2. számú melléklet a 2015: CI. törvény 42. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 2. számú melléklet 21. pontja a 2016: LXVI. törvény 222. § 1. pontjával megállapított szöveg.
A 3. számú melléklet a 2015: CI. törvény 42. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A Magyar Közlöny 2000. évi 102. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg.
A 4. számú melléklet C. Saját tőke „V. Egyszerűsített beszámoló adózott eredménye” pont a 2016: LXVI. törvény 222. § 2. pontjával megállapított szöveg.
A Magyar Közlöny 2000. évi 102. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg.
Az 5. számú, „Az eredménylevezetés előírt tagolása” mellékletében a 11. tétel elnevezése a 2004: XCIX. törvény 42. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 44. §-ának (1)–(2) bekezdése alapján a rendelkezést először a 2005. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni, azonban a 2004. évi üzleti évről készített beszámolóra is lehet alkalmazni.
Az 5. számú melléklet H. pontja a 2015: CI. törvény 42. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 5. melléklet 19. pontját a 2016: LXVI. törvény 224. § 5. pontja hatályon kívül helyezte.
Az 5. számú melléklet I. pontját a 2015: CI. törvény 42. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 6. számú melléklet a 2015: CI. törvény 42. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
A 6. számú melléklet „II. Az összevont (konszolidált) eredménykimutatás előírt tagolása a következő kiegészítésekkel tér el a 2. számú melléklet szerinti eredménykimutatás tagolásától” címe a 2018: XLI. törvény 228. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 7. számú melléklet a 2018: XLI. törvény 228. § 2. pontjával megállapított szöveg.
- Hatályos
- Már nem hatályos
- Még nem hatályos
- Módosulni fog
- Időállapotok
- Adott napon hatályos
- Közlönyállapot
- Indokolás