2013. évi CCXL. törvény
2013. évi CCXL. törvény
a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról1
Az Országgyűlés
az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak védelme, kiemelten az elítéltek és az egyéb jogcímen fogvatartottak emberi méltóságának a tiszteletben tartása érdekében, a kínzás, kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód tilalmának és az egyenlő bánásmód követelményének érvényesülése céljából,
Magyarország nemzetközi jogi és európai uniós kötelezettségeinek figyelembevételével,
az állam kizárólagos büntető hatalmának a végrehajtáson keresztül történő érvényesítése céljából,
szem előtt tartva azt a társadalmi elvárást, hogy az elítéltek teljes körű foglalkoztatása által az önfenntartó büntetés-végrehajtás megvalósíthatóvá váljon,
a következő törvényt alkotja:
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK
ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
A büntetés-végrehajtás feladata és célja
1. § (1) A büntetés-végrehajtás feladata a büntetési célok érvényesítése a büntetés, illetve az intézkedés végrehajtásán keresztül, azzal a célkitűzéssel, hogy a végrehajtás során az egyéniesítés szempontjait biztosítani kell annak érdekében, hogy az megfelelően szolgálja az egyéni megelőzési célok elérését.
(2) A büntetések és az intézkedések végrehajtásának rendjét úgy kell kialakítani, hogy az
a) a büntetésben és az intézkedésben megnyilvánuló joghátrányon, illetve a megelőzést szolgáló rendelkezések érvényesítésén túl elősegítse az elítélt társadalmi beilleszkedését és a jogkövető magatartás kialakulását,
b) a fiatalkorúak tekintetében a gyermekek jogainak érvényesülését is szolgálja,
c) a kényszergyógykezelés esetén a társadalom védelmén túl, a kényszergyógykezelt számára megfelelő kezelést és gondozást biztosítson.
A törvény hatálya
2. § E törvény rendelkezéseit
a) a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti büntetések és intézkedések, a szabadságvesztésből szabadultak és a javítóintézeti nevelésből elbocsátottak utógondozásának végrehajtása,
b)2 a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) szerinti letartóztatás, előzetes kényszergyógykezelés és őrizet, valamint a Be. 128. § (2) bekezdése szerinti rendbírság helyébe lépő elzárás (a továbbiakban: rendbírság helyébe lépő elzárás) végrehajtása,
c)3 az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény (a továbbiakban: 2012. évi CLXXX. törvény) szerinti őrizet, átadási és ideiglenes átadási letartóztatás, ideiglenes végrehajtási letartóztatás, eljárási jogsegély keretében ideiglenesen átadott vagy átvett személy fogvatartása, továbbá a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nbjt.) szerinti őrizet, kiadatási és ideiglenes kiadatási letartóztatás, ideiglenes végrehajtási letartóztatás, eljárási jogsegély keretében ideiglenesen átvett személy fogvatartása, valamint
d) a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) szerinti szabálysértési elzárás, továbbá a pénzbírság, a helyszíni bírság és a közérdekű munka helyébe lépő szabálysértési elzárás (a továbbiakban együtt: szabálysértési elzárás) végrehajtása
során kell alkalmazni.
Értelmező rendelkezések
3. §4 E törvény alkalmazásában
1.5 arcképfelismerő rendszer: arcképek összehasonlító elemzésére képes, a személyazonosítást elősegítő informatikai alkalmazás,
1a.6 büntetés-végrehajtási ügy: a bíróságnak, a végrehajtásért felelős szervnek és az adott ügyben döntési jogkörrel rendelkező személynek a büntetés, az intézkedés, a kényszerintézkedés, valamint a rendbírság helyébe lépő és a szabálysértési elzárás végrehajtásával kapcsolatos olyan eljárása – ide nem értve a Be. 128. § (2) és (5) bekezdése, XCIV. Fejezete és Huszonegyedik Része szerinti eljárásokat – amely érinti annak tartalmát, mértékét, a végrehajtás helyét vagy módját, megkezdésének időpontját, a félbeszakítás, a feltételes szabadságra bocsátás, az ideiglenes elbocsátás, illetve a végrehajthatóság kérdését, vagy a végrehajtás rendjének fenntartására irányul, és lényeges kihatással van az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott jogaira és kötelezettségeire,
2. büntetés-végrehajtási intézet (a továbbiakban: bv. intézet) tisztántartását, karbantartását és ellátását szolgáló munka: az elítélt, a kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy, a rendbírság helyébe lépő elzárásra kötelezett személy és a szabálysértési elzárásra kötelezett elkövető által, jogszabályban meghatározott feltételekkel és tartamban, alkalomszerűen, a fogva tartó bv. intézet fenntartása körében, díjazás nélkül végzett takarítási, karbantartási és ellátási tevékenység, amely nem minősül munkáltatásnak,
3. büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő: a büntetés-végrehajtási szervezethez tartozó, a szabadságvesztés büntetés végrehajtásával összefüggő pártfogói tevékenységet végző pártfogó felügyelő,
4. egyéb jogcímen fogvatartott: a kényszergyógykezelt, a kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy, a rendbírság helyébe lépő elzárásra kötelezett személy és a szabálysértési elzárásra kötelezett elkövető,
5. elektronikus megfigyelési eszköz: zárt rendszerű biztonságtechnikai eszköz, amely elektronikus formában kép, hang vagy kép és hang együttes felvételére, továbbítására és rögzítésére alkalmas,
6. elektronikus távfelügyeleti eszköz: az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott mozgását nyomon követő technikai eszköz,
6a.7 ellenőrzést biztosító megfigyelési eszköz: olyan, az elektronikus megfigyelési eszköz körén kívül eső műszaki-technikai megoldás, amelynek segítségével az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott tevékenysége időszakosan megfigyelhető,
7.8 értesítőlap: a bíróság által a végrehajtás érdekében a végrehajtásért felelős szerv részére a kiszabott büntetésről, az alkalmazott intézkedésről, valamint az ezeket érintő, az ügydöntő határozat meghozatalát követő érdemi rendelkezésekről, továbbá a kényszerintézkedés elrendeléséről, fenntartásáról, megszüntetéséről kiállított értesítés, amelynek része a szabadságelvonással járó büntetés, intézkedés vagy kényszerintézkedés foganatosítására, avagy a szabadításra adott bírói rendelvény,
7a.9 fogvatartás biztonsága: olyan állapot fenntartása, amelynél az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott őrzése, felügyelete, ellenőrzése, a bv. intézetben tartózkodó személyek életének, testi épségének és anyagi javainak védelme, a büntetés-végrehajtási szervezet anyagi javainak sértetlensége, valamint a büntetés-végrehajtási feladatok zavartalan ellátása a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően biztosított,
8. fogvatartással kapcsolatos ügy: minden olyan ügy, amely nem tartozik a büntetés-végrehajtási ügy körébe, de az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott fogvatartásával összefügg, ideértve a bv. intézet által lefolytatandó kártérítési eljárást is,
8a.10 hangfelismerő rendszer: hangminták összehasonlító elemzésére képes, a személyazonosítást elősegítő informatikai alkalmazás,
9. hivatalos minőségben kapcsolattartó:
a) a Btk. szerinti hivatalos és külföldi hivatalos személy a hivatalos eljárásában,
b)11 a védő, a jogi képviselőként eljáró ügyvédi tevékenység gyakorlására jogosult személy folyamatban lévő büntető-, polgári, szabálysértési eljárásban, közigazgatási hatósági eljárásban, egyéb hatósági ügyben vagy büntetés-végrehajtási ügyben, valamint ilyen eljárás megindításának kezdeményezése érdekében eljárva, ideértve a meghatalmazás adását is,
c) az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott államának konzuli tisztviselője,
d) a büntetőügyben eljáró tolmács és szakértő,
e)12 az egyházi személy hitéleti szolgálata ellátása során, a büntetés-végrehajtási szervvel (a továbbiakban: bv. szerv) kötött megállapodás alapján a bv. intézetben vallási egyesület vallásos szertartást hivatásszerűen végző tagja, az egyházi jogi személy vagy a vallási egyesület által megbízott más személy e tevékenység végzése során,
f) a bv. szervvel kötött megállapodás alapján a bv. intézetben jogvédő vagy karitatív tevékenységet folytató civil szervezet tagja, képviselője vagy ilyen szervezet megbízásából eljáró személy e tevékenység végzése során,
10. hozzátartozó: a Btk.-ban hozzátartozóként meghatározott személy,
11. kapcsolattartó: az a személy, aki az elítélttel vagy az egyéb jogcímen fogvatartottal jogszabály vagy engedély alapján kapcsolattartásra jogosult,
12. kényszerintézkedés: a büntetőeljárásban, az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködés keretében és a nemzetközi bűnügyi jogsegély ügyekben elrendelt szabadságelvonással járó kényszerintézkedés,
12a.13 kézbesítési cím: az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott, továbbá a pártfogó felügyelet külön magatartási szabályának végrehajtásával összefüggésben a sértett vagy az egyéb érintett által megjelölt, a lakcímétől, értesítési címétől, tényleges tartózkodási helyétől eltérő, a postai úton történő kapcsolattartásra szolgáló cím;
13.14 munkáltatás: a reintegrációs tevékenység azon formája, amikor az elítéltek vagy a kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy és a szabálysértési elzárásra kötelezett elkövető munkavégzése szervezetten, rendszeresen, haszon- vagy bevételszerzési céllal, a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) által szabályozott munkaviszonytól eltérő, jogszabályban meghatározott feltételekkel és díjazás ellenében történik, az így létrejövő munkáltatási jogviszony alanyai munkáltatóként a bv. intézet, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott gazdasági társaság vagy a bv. szerv szerződése és az elítéltek vagy a kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy és a szabálysértési elzárásra kötelezett elkövető hozzájárulása alapján más gazdálkodó szervezet, valamint munkavégzőként – a reintegrációs őrizetben lévő elítélt kivételével – az elítélt, a kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy vagy a szabálysértési elzárásra kötelezett elkövető;
14.15 munkaterápiás foglalkoztatás: a reintegrációs tevékenység azon formája, amikor elsősorban a kényszergyógykezelt, az előzetes kényszergyógykezelt és a gyógyító-reintegráló csoportba helyezett, valamint a megváltozott munkaképességű vagy egyébként az egészségi állapota miatt a munkáltatásban részt venni nem képes elítélt foglalkoztatása szervezetten, rendszeresen, e törvényben meghatározott feltételekkel és térítési díj ellenében, büntetés-végrehajtási jogviszony keretében történik,
14a.16 rendfokozat: a Magyar honvéd esetében a viselt rendfokozat, a rendőrség, az Országgyűlési Őrség, a büntetés-végrehajtási szervezet, a hivatásos katasztrófavédelmi szerv és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja esetében a betöltött szolgálati beosztás besorolása és fizetési fokozata alapján meghatározott rendfokozat,
14b.17 tényleges tartózkodási hely: lakcím hiányában vagy a lakcímtől eltérően az az ingatlan, ahol az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott ténylegesen tartózkodik, továbbá közérdekű munka vagy pártfogó felügyelet végrehajtása szempontjából az elítélt munkahelye,
15. védő: a Be. szerinti védő, valamint a büntetések és az intézkedések végrehajtása alatt az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott büntetés-végrehajtási ügyében eljáró ügyvéd,
16. végrehajtásért felelős szerv: a büntetés-végrehajtási szervezet, a javítóintézet, a pártfogó felügyelői szolgálatként a Kormány által kijelölt szerv (a továbbiakban: pártfogó felügyelői szolgálat).
17.18 végrehajtás rendje: a büntetések és a kényszerintézkedések végrehajtására vonatkozó jogszabályok és ezeken alapuló normatív utasítások érvényesülésének összessége, amely biztosítja a büntetés-végrehajtási feladatok zavartalan ellátását, valamint az elítéltek és az egyéb jogcímen fogvatartottak jogainak érvényesülését és kötelezettségeinek teljesítését.
A határozatok végrehajthatósága és intézkedési kötelezettség a végrehajtás iránt
4. § (1)19 Büntetés, intézkedés és a szabálysértési elzárás – a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel – csak a bíróság jogerős vagy véglegessé vált határozata alapján, jogszabályban meghatározott módon hajtható végre. Kényszerintézkedés – az őrizet kivételével –, továbbá a rendbírság helyébe lépő elzárás a bíróság határozata alapján, jogszabályban meghatározott módon hajtható végre.
(2)20 Megrovás az ügydöntő határozat jogerőre emelkedésének bevárása nélkül és az ügyészség határozata alapján is végrehajtható. A feltételes ügyészi felfüggesztés mellett elrendelt pártfogó felügyelet az ügyészség határozata alapján hajtható végre. Őrizetbe vételnek az ügyészség és a nyomozó hatóság határozata alapján is helye van.
(3)21 A büntetés és az intézkedés, továbbá – az őrizet kivételével – a kényszerintézkedés és a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtását a bíróság rendeli el. Az őrizet foganatosítása iránt az azt elrendelő bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság intézkedik. A szabálysértési elzárás végrehajtása iránt a Szabs. tv.-ben kijelölt szabálysértési hatóság intézkedik.
(4)22 A büntetés, az intézkedés és a kényszerintézkedés végrehajtásának foganatosítása, illetve a kényszerintézkedés megszüntetése esetén a terhelt szabadon bocsátása érdekében a bíróság a 34/A. § szerint értesítőlapot állít ki. Ha a kényszerintézkedés megszüntetéséről az ügyészség határoz, a terhelt szabadon bocsátása végett határozatát eredeti aláírással, vagy minősített elektronikus aláírással ellátva küldi meg a kényszerintézkedést foganatosító szervnek.
Az állam feladatai a végrehajtásban
5. § (1)23 A büntetés, az intézkedés, a kényszerintézkedés és a szabálysértési elzárás végrehajtása, valamint az utógondozás az állam feladata. Az elítélttel és az egyéb jogcímen fogvatartottal szemben a törvényben meghatározott joghátrányok az ügydöntő határozatban, illetve az egyéb határozatban foglaltak szerint – az ott meghatározott tartamban és tartalommal – érvényesíthetők.
(2)24 A büntetés, az intézkedés, a kényszerintézkedés és a szabálysértési elzárás végrehajtását az állam a bíróság, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, az ügyészség, a végrehajtásért felelős szervek, a rendőrség, valamint az e törvényben meghatározott más szervek útján teljesíti. A végrehajtásban – törvényben meghatározottak szerint – más szervek és szervezetek is közreműködnek.
(3) A végrehajtásért felelős szerv a jogszabályok keretei között együttműködik az oktatási intézményekkel, valamint a fogvatartás körülményeinek a figyelemmel kísérésére, a szabadulás után a társadalomba való beilleszkedés elősegítésére, a karitatív tevékenység végzésére, továbbá az egyéb büntetés-végrehajtási feladatok segítésére alakult civil szervezetekkel és az ilyen tevékenységet ellátó vallási közösségekkel. Ha az ilyen szervezet tagja vagy a megbízásából eljáró személy a végrehajtásért felelős szerv rendjére és biztonságára vonatkozó jogszabályokat, vagy a végrehajtásért felelős szervvel kötött megállapodásban foglaltakat megszegi, a végrehajtásért felelős szerv az együttműködést megszüntetheti.
Törvényességi felügyelet
6. §25 A büntetések, az intézkedések, a kényszerintézkedések, a rendbírság helyébe lépő elzárás és a szabálysértési elzárás végrehajtása felett az ügyészség törvényességi felügyeletet gyakorol, amelynek során az ügyészségről szóló törvény szerinti jogosultságok illetik meg és kötelezettségek terhelik.
A büntetés-végrehajtási jogviszony
7. § (1) A büntetés-végrehajtási jogviszony a büntetés, az intézkedés, az egyes kényszerintézkedések, a rendbírság helyébe lépő elzárás, a szabálysértési elzárás végrehajtása alatt – ideértve annak előkészítését és a foganatba vétel érdekében megtett intézkedéseket is – a végrehajtásért felelős szerv, a végrehajtásban közreműködő más szerv és az elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott között fennálló jogviszony, amely meghatározza a végrehajtásért felelős szervek, a végrehajtásban közreműködő más szervek és személyek feladatait, valamint az elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott jogait és kötelezettségeit és azok érvényesítésének módját.
(2) A büntetés-végrehajtási jogviszony jellegéből eredően a végrehajtás során az elítéltet és az egyéb jogcímen fogvatartottat jogszabályban meghatározott sajátos jogok és kötelezettségek illetik meg, illetve terhelik.
Az alávetési, együttműködési és a lakcím-bejelentési kötelezettség
8. § (1)26 Az elítélt köteles magát a büntetés, illetve az intézkedés végrehajtásának alávetni, a kényszerintézkedés hatálya alatt álló köteles eltűrni a szabadságelvonással járó kényszerintézkedés foganatosítását, ennek megtagadása esetén vele szemben a törvényben meghatározott jogkövetkezmények állnak be, illetve kényszer alkalmazható. A kényszergyógykezelt köteles eltűrni személyi szabadságának korlátozását, a végrehajtás elővezetéssel és elfogatóparancs kibocsátásával kikényszeríthető. A rendbírság helyébe lépő elzárásra kötelezett személy köteles eltűrni személyi szabadságának elvonását, a végrehajtás elővezetéssel kikényszeríthető.
(2) A büntetés és az intézkedés végrehajtása során az elítélt köteles a végrehajtásért felelős szervvel együttműködni és a kért felvilágosítást megadni. Ha e törvény úgy rendelkezik, az együttműködés vagy a felvilágosításadás megtagadása esetén a büntetés-végrehajtási bíró az elítélttel szemben rendbírságot szabhat ki.
(3)27 A büntetés vagy az intézkedés végrehajtása során az elítélt köteles a lakcímében, az értesítési címében, a tényleges tartózkodási helyében, kézbesítési címében, biztonságos elektronikus kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségében, elektronikus levelezési címében, hangkapcsolatot biztosító vagy más elektronikus elérhetőségében a büntetőeljárás befejezését követően bekövetkező változást – a változás bekövetkeztétől számított három munkanapon belül – a végrehajtásért felelős szervnek, ha ez nem ismert, a büntetőügyben első fokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bírónak bejelenteni.
(3a)28 Ha az elítélt
a) a büntetőeljárás során kézbesítési címet jelentett be, annak megváltozását vagy
b) a lakcímétől eltérő helyen tartózkodik, a tényleges tartózkodási helyét és annak megváltozását
is köteles a (3) bekezdésben meghatározottak szerint bejelenteni.
(4)29 A (3) és (3a) bekezdés szerinti kötelezettség elmulasztása miatt a büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy a végrehajtásért felelős szerv kezdeményezésére rendbírságot szab ki. Erre az elítéltet az ügydöntő határozat kihirdetésekor, illetve kézbesítésekor, továbbá a végrehajtás során adott tájékoztatásakor vagy a részére kiadott idézésben, felhívásban figyelmeztetni kell.
(5)30 A (2) és a (4) bekezdés szerinti rendbírság kiszabására és végrehajthatóságára a Be. 127. § (1)–(3) és (6)–(9) bekezdését és a Be. 128. § (1) bekezdését kell alkalmazni.
Alapvető jogok
9. § (1)31 Az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott az Alaptörvényben meghatározott alapvető jogait, valamint egyéb jogait és kötelezettségeit – a törvényben, a bíróság ügydöntő határozatában, valamint a bíróság és az ügyészség egyéb határozatában meghatározott korlátozásokkal vagy tilalmakkal – a büntetés-végrehajtás rendjével összhangban gyakorolja, illetve teljesíti.
(2) A jogkorlátozás során az adott cél elérésére alkalmas legenyhébb eszközt kell alkalmazni.
Jogérvényesítés
10. § (1) Az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott büntetés-végrehajtási ügyben vagy a fogvatartással összefüggésben kérelmet terjeszthet elő és a kérelemről hozott döntéssel szemben panaszt nyújthat be, továbbá e törvény szerinti egyéb jogorvoslati jog illeti meg. Ha e törvény a jogorvoslatot lehetővé teszi, arról az elítéltet és az egyéb jogcímen fogvatartottat a döntés meghozatalakor tájékoztatni kell.
(2) Az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott az (1) bekezdés szerinti kérelmét, a panaszt és a jogorvoslat iránti kérelmét írásban terjesztheti elő. Az írni vagy olvasni nem tudó elítélt, illetve egyéb jogcímen fogvatartott nyilatkozatát – kérelmére két érdektelen tanú jelenlétében – jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(3) A tartósan vagy véglegesen olyan érzékszervi, kommunikációs, fizikai, értelmi, pszicho-szociális károsodással – illetve ezek bármilyen halmozódásával – élő, illetve írni vagy olvasni nem tudó, vagy a magyar nyelvet nem beszélő, valamint az egészségi állapota miatt akadályozott elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott számára elő kell segíteni, hogy jogorvoslati jogával élni tudjon. Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott az akadályoztatása fennállásáról a büntetés-végrehajtásért felelős szervet – kivéve, ha az erről tudomással bír – köteles tájékoztatni.
(4)32 A fiatalkorú, valamint a cselekvőképességet teljesen korlátozó gondnokság alá helyezett nagykorú, vagy a cselekvőképességében részlegesen korlátozott elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott büntetés-végrehajtási ügyben vagy a fogvatartással összefüggésben önállóan tehet panaszt, nyújthat be kérelmet, jogorvoslati kérelmet és tehet nyilatkozatot.
(5) Az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott a végrehajtással kapcsolatosan
a)33 közvetlenül fordulhat a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések, a rendbírság helyébe lépő elzárás és a szabálysértési elzárás végrehajtásának törvényességi felügyeletét ellátó ügyészséghez, kérheti az ügyész általi meghallgatását,
b) közvetlenül fordulhat az alapvető jogok biztosához, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni fakultatív jegyzőkönyv 3. cikke szerinti nemzeti megelőző mechanizmus (a továbbiakban: nemzeti megelőző mechanizmus) feladatainak teljesítésére felhatalmazott munkatársához,
c) kérelemmel, panasszal fordulhat törvényben kihirdetett nemzetközi egyezményben elismerten erre hatáskörrel rendelkező nemzetközi jogvédő szervezethez.
(6)34 Az (1) bekezdésen kívüli egyéb jogviszonyokat érintően az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott az általános szabályok szerint, korlátozás nélkül – ide nem értve a fogvatartás tényéből eredő eltéréseket – érvényesítheti jogait, vagy fordulhat a bírósághoz, illetve az állami szervekhez, tehet panaszt, visszaélés-bejelentést vagy közérdekű bejelentést.
(7)35 A (3) bekezdés szerinti személy alatt a Be. 81–82. §-ai szerinti különleges bánásmódot igénylő személyt is érteni kell.
10/A. §36
10/B. §37
A védelem joga és a képviselet szabályai
11. § (1)38 Az elítéltet és az egyéb jogcímen fogvatartottat a büntetés-végrehajtási ügyben megilleti a védelem joga, a védőnek iratmegismerési és önálló nyilatkozattételi jogosultsága van.
(2)39 Az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott védőjével, valamint büntetőügyben eljáró ügyvédi tevékenység gyakorlására jogosult jogi képviselőjével mind írásban, mind szóban és – a fogvatartást foganatosító szerv rendjének a megtartásával – személyesen, ellenőrzés nélkül érintkezhet.
(3) Ha az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott nem magyar állampolgár, jogosult államának diplomáciai, illetve konzuli képviseletéhez fordulni, és annak képviselőjével kapcsolatot tartani. Ha az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott hontalan, jogosult az Egyesült Nemzetek Szervezete Menekültügyi Főbiztosságához fordulni, és annak képviselőjével kapcsolatot tartani.
(4)40 Védőt az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott, ezek törvényes képviselője vagy nagykorú hozzátartozója, külföldi állampolgár esetén továbbá állama konzuli tisztviselője hatalmazhat meg. A felsoroltak kérelmére vagy hivatalból a végrehajtásért felelős szerv székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró a Be. 46. § (1), (5) vagy (6) bekezdése alapján haladéktalanul védőt rendel ki. A kirendelés alapján a védőként eljáró ügyvéd kijelölésére a Be. 46. § (1)–(3) bekezdése és 47. § (2)–(4) bekezdése az irányadó. Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott részére a Be. 76. § a) pontja alapján jogszabályban meghatározottak szerint a jogi segítségnyújtó szolgálat költségkedvezményt engedélyezhet.
(4a)41 A meghatalmazás hatálya – ha a meghatalmazásból más nem tűnik ki – a büntetőeljárás jogerős befejezését követően kiterjed azon eljárásokra, amelyek a végrehajtás körében az alapügyben eljárt bíróság hatáskörébe tartoznak, valamint a büntetés-végrehajtási ügyre. Letartóztatott vagy előzetes kényszergyógykezelt esetében a büntetőeljárásban adott meghatalmazás vagy kirendelés hatálya kiterjed a büntetés-végrehajtási ügyre is.
(4b)42 Ha az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott érdekében több védő jár el, az elítéltet vagy az egyéb jogcímen fogvatartottat nyilatkoztatni kell arról, hogy kit jelöl meg vezető védőként. Nyilatkozat hiányában vezető védőként a bv. intézet a meghatalmazást elsőként benyújtó védőt jelöli ki. A hivatalos iratokat a vezető védőnek kell kézbesíteni.
(5)43 A fogvatartással kapcsolatos ügyben az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott képviselőt hatalmazhat meg, akinek a képviseleti jogosultságát igazolni kell. A képviselő tevékenysége nem sértheti vagy veszélyeztetheti a fogvatartás biztonságát, illetve a végrehajtás rendjét. Nem járhat el képviselőként az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott, továbbá az, akit a rendelkezési jogkör gyakorlója vagy a végrehajtásért felelős szerv vezetője a fogvatartottal való kapcsolattartásból kizárt.
(5a)44 Ha a védő, illetve a képviselő magatartása súlyosan sérti vagy veszélyezteti a fogvatartás biztonságát vagy a végrehajtás rendjét, a végrehajtásért felelős szerv vezetője a védőt, illetve a képviselőt indokolt határozattal az elítélttel vagy az egyéb jogcímen fogvatartottal való kapcsolattartásból kizárja. Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott és a védő, illetve a képviselő a határozat ellen bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be.
(6)45 A fogvatartással kapcsolatos ügyben vagy bármely más ügyben az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott – a (2) bekezdésben meghatározott jogi képviselőn kívül – képviselőjével mind írásban, mind szóban és – a fogvatartást foganatosító szerv rendjének a megtartásával – a látogatás során személyesen, ellenőrzés mellett érintkezhet. Nem ellenőrizhető a személyes kapcsolattartás az érintett bv. intézet eljárásával kapcsolatban az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott és őt nemzetközi szerződéssel létrehozott emberi jogi szerv, így különösen az Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: EJEB) elé terjesztett ügyben képviselő személy között, kivéve abban az esetben, ha a képviselő az elítélt, vagy az egyéb jogcímen fogvatartott hozzátartozója.
(6a)46 Ha a fogvatartással kapcsolatos ügyben vagy bármely más ügyben az elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott a képviselet ellátására nem jogi képviselőt hatalmaz meg, a telefonon történő kapcsolattartás esetén hetente húsz perc időtartam nem számítható be az egyes kategóriákhoz, letartóztatás esetén az egyes rezsimekhez igazodó kapcsolattartásként. Ezen a jogcímen a képviselő havonta egy-egy alkalommal, alkalmanként legfeljebb egy órában élhet a telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás és a látogatás jogával.
(7)47 Telefonon vagy telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás során, ha a beszélgetés nem ellenőrizhető, a büntetés-végrehajtásért felelős szerv jogosult a hívást kezdeményező védő vagy képviselő, illetve az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott híváskezdeményezése esetén a hívott fél személyazonosságáról meggyőződni, ennek érdekében a beszélgetés megszakítható.
(8) Fogvatartással kapcsolatos egyéb ügyben az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott a jogi segítségnyújtásról szóló törvény rendelkezései szerinti jogi szolgáltatást vehet igénybe és jogosult a jogi segítségnyújtási eljárást lefolytató szervvel, valamint a jogi szolgáltatást nyújtó jogi segítővel, illetve pártfogó ügyvéddel kapcsolatot tartani.
(9)48 A büntetés-végrehajtási ügyben és a fogvatartási ügyben az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott törvényes képviselőjét felvilágosításkérési és iratmegismerési jog illeti meg és önálló nyilatkozattételi jogosultsága van. A törvényes képviselet ellátása érdekében a törvényes képviselője – a fogvatartást foganatosító szerv rendjének a megtartásával – mind szóban, mind írásban és személyesen ellenőrzés mellett tarthat kapcsolatot. Ez esetben a telefonon és a telekommunikációs eszköz útján történő és a személyes kapcsolattartás nem számítható be az egyes kategóriákhoz igazodó kapcsolattartásként.
Az anyanyelv használata és a tájékoztatáshoz való jog
12. §49 (1)50 A magyar nyelv nem tudása miatt az elítéltet vagy az egyéb jogcímen fogvatartottat nem érheti hátrány. A végrehajtás során az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott mind szóban, mind írásban nem magyar anyanyelvét, nemzetiségi anyanyelvét vagy törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződésben meghatározott egyéb anyanyelvét, vagy – ha a magyar nyelvet nem ismeri – az általa ismert más nyelvet használhatja.
(2)51 A büntetés-végrehajtási ügyben, valamint a fogvatartással kapcsolatos egyéb ügyben a végrehajtásért felelős szerv kellő nyelvismerettel rendelkező tagja eseti tolmácsként eljárhat. A büntetés-végrehajtási ügyben, valamint a fogvatartással kapcsolatos ügyben a határozatot akkor kell írásban lefordítani az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott nem magyar anyanyelvére, nemzetiségi anyanyelvére vagy törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződésben meghatározott egyéb anyanyelvére, vagy az általa ismert más nyelvre, ha ezt a határozat közlésekor tett nyilatkozatában kifejezetten kéri. Ezen jogára az elítéltet figyelmeztetni kell.
(3)52 A végrehajtásért felelős szervnek az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott részére nem magyar anyanyelvén, nemzetiségi anyanyelvén vagy törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződésben meghatározott egyéb anyanyelvén, vagy az általa ismert más nyelven a végrehajtás rendjére, a végrehajtással összefüggő jogaira és kötelezettségeire vonatkozó jogszabályi rendelkezések lényegi elemeiről, valamint a fogvatartást foganatosító szerv házirendjéről tájékoztatást kell adnia.
(4) Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott részére írásban, az általa értett nyelven egyszerűen, közérthető módon kell a tájékoztatást megadni
a) a büntetés-végrehajtási ügyben a panaszjogról és a jogorvoslati lehetőségekről,
b) a büntetés-végrehajtási ügyben őt megillető védelemhez való jogról,
c) a végrehajtás során az őt megillető anyanyelv használatához való jogról,
d)53 a büntetés-végrehajtási ügy iratai és az egészségügyi dokumentáció megismeréséhez való jogról,
e) a kapcsolattartás formáiról,
f) a konzuli hatóságok értesítéséhez való jogról,
g) az intézetben betartandó magatartási szabályokról, a fegyelmi felelősségről és a fegyelmi eljárás rendjéről,
h) a kényszerítő eszközökről, a biztonsági intézkedésekről, különösen az elektronikus megfigyelési rendszer alkalmazására vonatkozó szabályokról,
i) a büntetés, az intézkedés, valamint a szabálysértési elzárás kezdő és utolsó napjáról, valamint a feltételes szabadságra bocsátás, illetve ideiglenes elbocsátás esedékessége napjáról,
j) a kártérítési felelősség rendjéről,
k) az egészségügyi ellátáshoz való jogról,
l) a betegjogok érvényesüléséről.
(5)54 A kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy részére befogadáskor írásban, az általa értett nyelven egyszerűen, közérthető módon tájékoztatást kell adni a büntetőeljáráshoz kapcsolódóan
a) a védelemhez való jogról,
b)55 a költségkedvezmény kérelmezéséhez való jogról és annak feltételeiről,
c) a gyanúsítás, illetve a vádemelés alapjául szolgáló cselekmény lényegének, valamint ezek változásának a megismeréséhez való jogról,
d) az anyanyelv használatához való jogról,
e)56 a büntető ügyiratok megismeréséhez való jogról,
f) a vallomástétel megtagadásához való jogról,
g)57 a kényszerintézkedésnek az elrendeléséről szóló határozat szerinti, illetve a törvényben meghatározott lehetséges végső tartamáról, továbbá a kényszerintézkedés meghosszabbításának és felülvizsgálatának szabályairól, valamint az e határozatokkal szembeni jogorvoslatról, illetve a kényszerintézkedés megszüntetése iránti indítvány benyújtásához való jogról,
h) a kényszerintézkedés elrendelése, meghosszabbítása vagy fenntartása esetén az általa megjelölt hozzátartozó vagy az általa megjelölt más személy értesítéséhez való jogról.
(5a)58 A kényszerintézkedés hatálya alatt álló fiatalkorú részére a (4) és az (5) bekezdésben foglaltakon túl a befogadáskor írásban, az általa értett nyelven egyszerűen, közérthető módon tájékoztatást kell adni a büntetőeljáráshoz kapcsolódóan
a) a letartóztatás megszüntetése, az enyhébb személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedés elrendelése, továbbá a letartóztatás javítóintézetben történő végrehajtása iránti indítvány benyújtásához való jogról,
b) arról, hogy a részvételével lefolytatandó eljárási cselekményen a törvényes képviselője is részt vehet és ebből a célból a törvényes képviselőnek a fogva tartó intézetbe történő belépését engedélyezni kell,
c) arról, hogy a tárgyaláson és az előkészítő ülésen a jelenléte kötelező, ennek érdekében előállítására kerülhet sor, vagy jelenlétét telekommunikációs eszköz útján biztosítják,
d) az orvosi vizsgálat kezdeményezéséhez való jogról, különösen arról, hogy orvosi vizsgálatát törvényes képviselője vagy védője is kezdeményezheti,
e) a fogvatartás során a felnőtt korúaktól való elkülönítéshez, egészségi állapota megőrzéséhez, testi és szellemi fejlődésének biztosításához, oktatáshoz és képzéshez, fejlődése és reintegrációja érdekében megfelelő programokon való részvételhez, valamint a családi élethez való jogának e törvény szerinti kapcsolattartás keretében történő tényleges és rendszeres gyakorlásához való jogról,
f) a d) és az e) pontban foglalt jogai megsértése esetén az e törvény szerinti panaszjogról.
(5b)59 Az (5a) bekezdés b) és d) pontja szerinti törvényes képviselővel kapcsolatos jogokról a fiatalkorút akkor kell tájékoztatni, ha van törvényes képviselője.
(5c)60 Az európai elfogatóparancs alapján őrizetbe vett személy részére a (4)–(5a) bekezdésben foglaltakon túl a befogadásakor írásban, az általa értett nyelven, egyszerűen és közérthető módon tájékoztatást kell adni az európai elfogatóparancs tartalmának megismeréséhez való jogról, az egyszerűsített átadáshoz történő hozzájárulás lehetőségéről és jogkövetkezményeiről, valamint a hozzájárulás megtagadásának jogkövetkezményeiről.
(6)61 Ha a kényszerintézkedés hatálya alatt álló személy a (4) bekezdés f) és k) pontjában, valamint az (5) és (5a) bekezdésben szereplő jogokról a tájékoztatást az őrizetbe vétel során már megkapta, a tájékoztatást nem kell megismételni.
(7)62 A (4)–(5a) és (5c) bekezdésben meghatározott jogokról szóló írásbeli tájékoztatót az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott magánál tarthatja.
(8)63 A (3)–(5a) és (5c) bekezdés szerinti tájékoztatás megtörténtét és annak tudomásulvételét írásban kell rögzíteni. Ha az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott írni, olvasni nem tud, vagy a tájékoztatás időpontjában az írásbeli tájékoztató az általa értett nyelven nem áll rendelkezésre, a (4)–(5a) és (5c) bekezdés szerinti tájékoztatást szóban – két tanú jelenlétében – kell elvégezni, és annak megtörténtét írásban kell rögzíteni. Ha ezt követően a (4)–(5a) és (5c) bekezdés szerinti írásbeli tájékoztató az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott által értett nyelven elkészül, azt részére haladéktalanul át kell adni.
(9) A tartósan vagy véglegesen érzékszervi, kommunikációs, fizikai, értelmi, pszicho-szociális károsodással – vagy ezek bármilyen halmozódásával – élő, az írni vagy olvasni nem tudó, valamint a fiatalkorú elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott részére a tájékoztatást – állapotára, adottságaira és helyzetére figyelemmel – a számára érthető módon kell megadni.
A sértett jogainak és érdekeinek védelme
13. §64 (1)65 A sértettet, illetve a Be. 52. § (1) bekezdése alapján a sértett jogait gyakorló személyt kérelmére értesíteni kell a sértettet érintő bűncselekménnyel összefüggésben
a)66 a letartóztatott szabadon bocsátásáról vagy szökéséről,
b) a végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt feltételesen vagy véglegesen történő szabadon bocsátásáról vagy szökéséről, illetve a szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakításáról,
c) az elzárásra ítélt szabadon bocsátásáról vagy szökéséről, illetve az elzárás végrehajtásának félbeszakításáról,
d)67 az előzetes kényszergyógykezelt elbocsátásáról vagy szökéséről,
e) a kényszergyógykezelt elbocsátásáról, engedély nélküli eltávozásáról, illetve adaptációs szabadságra bocsátásáról, valamint
f) javítóintézeti nevelés esetén a fiatalkorú ideiglenes vagy végleges elbocsátásáról, a javítóintézet engedély nélküli elhagyásáról, illetve a javítóintézeti nevelés félbeszakításáról.
(2)68 A kérelmet a büntetőügyben eljáró vagy eljárt bíróságnál, letartóztatott, illetve előzetes kényszergyógykezelt esetén a büntetőügyben eljáró ügyészségnél kell benyújtani, és abban meg kell jelölni, hogy milyen lakcímre vagy értesítési címre kéri a kérelmező az értesítést. A kérelem a bírósághoz vagy az ügyészséghez történő bejelentéssel visszavonható.
(3)69 A letartóztatást, az előzetes kényszergyógykezelést, a végrehajtandó szabadságvesztést, az elzárást vagy a kényszergyógykezelést foganatosító bv. intézet a bíróság vagy az ügyészség értesítése alapján a kérelmet a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíti, és a végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt végleges szabadon bocsátásáról a szabadulás előtt egy hónappal, minden más esetben az értesítési kötelezettséget megalapozó esemény bekövetkezését követően haladéktalanul tájékoztatja a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságát (a továbbiakban: BVOP), amely haladéktalanul értesítést küld a sértett, illetve a Be. 52. § (1) bekezdése alapján a sértett jogait gyakorló személy részére az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott szabadon bocsátásának időpontjáról vagy szökéséről.
(4)70 A fiatalkorú letartóztatását foganatosító, illetve a javítóintézeti nevelést végrehajtó javítóintézet a bíróság vagy az ügyészség értesítése alapján a kérelmet a fiatalkorúak nyilvántartásában rögzíti, és a fiatalkorú végleges elbocsátásáról az elbocsátás előtt egy hónappal, minden más esetben az értesítési kötelezettséget megalapozó esemény bekövetkezését követően haladéktalanul tájékoztatja a sértett által megadott lakcím szerint illetékes rendőri szervet, amely haladéktalanul értesítést küld a sértett, illetve a Be. 52. § (1) bekezdése alapján a sértett jogait gyakorló személy részére a fiatalkorú szabadon bocsátásának időpontjáról vagy szökéséről.
(5)71 A bíróság, az ügyészség, a BVOP, a bv. intézet és a javítóintézet a kérelmező kérelmét, nevét és lakcímét zártan kezeli és biztosítja, hogy ezek az adatok ne jussanak az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott tudomására.
A végrehajtás rendje
14. § (1) A büntetések közül a Btk. büntetési nemei szerinti súlyosabb büntetést kell előbb végrehajtani, kivéve, ha a büntetések egymás melletti végrehajtását törvény nem zárja ki. Az azonos nemű büntetéseket – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az értesítőlapoknak a végrehajtásért felelős szervhez érkezésének sorrendjében kell végrehajtani.
(2)72 Több határozott tartamú szabadságvesztés végrehajtásának sorrendje: fegyház, börtön, fogház. A fiatalkorúval szemben kiszabott börtön- és fogházbüntetés végrehajtása megelőzi az egyéb szabadságvesztés végrehajtását. Az azonos végrehajtási fokozatban lévő – összbüntetésbe nem foglalható vagy összbüntetésbe nem foglalt – szabadságvesztések közül azt a szabadságvesztést kell előbb végrehajtani, amelyből az elítélt feltételes szabadságra bocsátása kizárt.
(3) A végrehajtási sorrend érvényesítése érdekében – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – a folyamatban lévő büntetés végrehajtását meg kell szakítani.
(4) A kényszergyógykezelés elrendelése a szabadságvesztés, az elzárás, a közérdekű munka és a javítóintézeti nevelés végrehajtását megszakítja.
(5)73 A szabadságvesztés és a kényszerintézkedés foganatosítása az elzárás, a közérdekű munka, a közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés, a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés és a javítóintézeti nevelés végrehajtását megszakítja. A javítóintézeti nevelés foganatosítása az elzárás és a közérdekű munka végrehajtását megszakítja. Az elzárás foganatosítása a közérdekű munka végrehajtását megszakítja. Az elzárás, a közérdekű munka, a közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés és a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés végrehajtása az értesítőlapoknak a végrehajtásért felelős szervhez érkezésének sorrendjében történik.
(6) A szabadságelvonással járó büntetés és intézkedés, valamint a kényszerintézkedés foganatba vétele a szabálysértési elzárás végrehajtását megszakítja.
(7) A büntetés, az intézkedés és a szabálysértési elzárás végrehajtásának megszakítását kiváltó körülmény megszűnéséig az elévülés nyugszik.
(8)74 A szabadságelvonással járó büntetés és intézkedés, a kényszerintézkedés, valamint a szabálysértési elzárás foganatba vétele a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtását megszakítja.
15. § (1) A szabadságelvonással járó büntetés és intézkedés, valamint a szabálysértési elzárás tartamába minden megkezdett nap beszámít, a végrehajtás utolsó napját naptári nap szerint kell meghatározni.
(2) A végrehajtás rendjét a végrehajtásért felelős szerv és az elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott, valamint a kapcsolattartás során a kapcsolattartó köteles megtartani.
16. §75 (1)76 A büntetés, az intézkedés, a rendbírság helyébe lépő elzárás és a szabálysértési elzárás végrehajtását a Be.-ben, a Szabs. tv.-ben és az e törvényben meghatározott feltételek szerint, kérelemre vagy hivatalból a bíróság, az igazságügyért felelős miniszter, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, valamint a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter felfüggesztheti, elhalaszthatja vagy félbeszakíthatja.
(2)77 A fogvatartott vagy egyéb jogcímen fogvatartott vonatkozásában a szabadulásakor fennálló, a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott kis összegű követelést meg nem haladó tartozás esetén a végrehajtásért felelős szerv vezetője a követelést, kérelemre, ha az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott személyi vagy vagyoni körülményei ezt megalapozzák, méltányosságból elengedheti.
(3) Ha a pénzbüntetésből meg nem fizetett összeg nem éri el a napi tételként meghatározott összeget és nem haladja meg a tízezer forintot, akkor azt törölni kell.
A megkeresés és az adatkérés78
17. §79 (1) A büntetés, az intézkedés és a szabálysértési elzárás végrehajtása, továbbá az elítélt, illetve egyéb jogcímen fogvatartott kérelmének elbírálása érdekében a büntetés-végrehajtási bíró, az ügyészség, a végrehajtásért felelős szerv, valamint az igazságügyért felelős miniszter, a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter és a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter megkereséssel élhet, állami és helyi önkormányzati szervet, hatóságot, köztestületet, gazdálkodó szervezetet, alapítványt, közalapítványt és egyesületet kereshet meg tájékoztatás adása, adatszolgáltatás, adat továbbítás, illetve iratok rendelkezésre bocsátása végett, és ennek a teljesítésére legalább nyolc, legfeljebb harmincnapos határidőt állapíthat meg.
(2) Ha a megkeresés személyes adatok közlésére vonatkozik, az csak annyi és olyan személyes adatra vonatkozhat, amely a megkeresés céljának megvalósításához elengedhetetlenül szükséges. A megkeresésben az adatkezelés pontos célját és a kért adatok körét meg kell jelölni.
(3) Az (1) bekezdés alapján megkeresett szerv köteles a tájékoztatást, az adatszolgáltatást – amely magában foglalja különösen az adat feldolgozását –, illetve az adat továbbítást térítésmentesen teljesíteni. A megkeresett a megállapított határidő alatt – ha törvény másképp nem rendelkezik – köteles a megkeresést teljesíteni, vagy a teljesítés akadályát közölni.
(4) Ha a megkeresett szerv, szervezet a megkeresést a megadott határidőn belül nem teljesíti, vagy a megkeresés teljesítését jogosulatlanul megtagadja, a büntetés-végrehajtási bíró, illetve az ügyészség rendbírságot szabhat ki. A rendbírság kiszabására és végrehajthatóságára a Be. 127. § (1)–(3) és (6)–(9) bekezdését kell alkalmazni. A rendbírság kiszabása ellen bejelentett jogorvoslatnak halasztó hatálya van. A rendbírság kiszabását a végrehajtásért felelős szerv kezdeményezheti a büntetés-végrehajtási bírónál, feltételes ügyészi felfüggesztés esetén az ügyészségnél.
(5) Ha ez feladatának ellátásához szükséges, a büntetés-végrehajtási bíró, az ügyészség, az igazságügyért felelős miniszter, a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter és a végrehajtásért felelős szerv egymástól, illetve a büntetőügyben eljáró vagy eljárt bíróságtól, ügyészségtől vagy nyomozó hatóságtól, továbbá a szabálysértési ügyben eljárt bíróságtól, szabálysértési hatóságtól is kérhet adatokat, iratokat és felvilágosítást.
(6) Halasztás, részletfizetés elbírálása érdekében és a kegyelmi eljárásban a bíróság a Be. adatkérésre vonatkozó rendelkezései szerint adatszolgáltatást kérhet.
A kézbesítés szabályai80
17/A. § (1) A végrehajtásért felelős szerv, a feladatkörében eljárva az igazságügyért felelős miniszter, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, illetve a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter a hivatalos iratot – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a Be. 130. § (1) bekezdésében, illetve 131. § (6) bekezdésében meghatározott módon kézbesíti a címzett részére, azzal, hogy a Be. 130. § (2) bekezdését és 131. § (7) bekezdését is megfelelően alkalmazni kell.
(1a)81 A végrehajtásért felelős szerv saját hivatalos iratát – a 10. § (2) és (3) bekezdésében foglaltak megtartásával – a bv. intézetben fogva lévő elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott hozzájárulása esetén részére a büntetés-végrehajtási szervezet által kialakított belső elektronikus ügykezelő felületen (a továbbiakban: belső elektronikus felület) keresztül is kézbesítheti.
(2) Az igazságügyért felelős miniszter a nemzetközi bűnügyi együttműködéssel összefüggésben a bv. intézetben fogva lévő elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott részére kézbesítendő hivatalos iratot a BVOP-nak küldi meg.
(3) Ha az elítélt a büntetőeljárás során vállalta az elektronikus kapcsolattartást, a végrehajtásért felelős szerv az idézést vagy a felhívást az elítélt által megadott és az értesítőlapon feltüntetett biztonságos elektronikus kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségére is kézbesíti.
(3a)82 A bíróság, az ügyészség, a végrehajtásért felelős szerv, valamint feladatkörében eljárva az igazságügyért felelős miniszter, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, illetve a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter papíralapú kapcsolattartás esetén – kivéve, ha a címzett fogva van – a hivatalos iratot a címzett elektronikus levelezési címére vagy más elektronikus elérhetőségére – idézés vagy értesítés esetén ideértve a hangkapcsolatot biztosító elektronikus eszközre küldött szöveges üzenetet is – kézbesítheti, ha az érintett ez irányú kérelmében az elérhetőségét bejelenti. Ez esetben közölni kell azt az elektronikus vagy hangkapcsolatot biztosító elérhetőséget, amelyen a címzett a hivatalos irat hitelességét ellenőrizni tudja, illetve a kézbesítésről a nyilatkozatát megteheti.
(3b)83 A (3a) bekezdésben meghatározott esetben e törvény eltérő rendelkezése hiányában a kézbesítés szabályszerű, ha a hivatalos irat címzett részére történő kézbesítéséről a címzett igazolható módon – ideértve a kizárólag hangkapcsolatot biztosító elektronikus úton történő rögzített szóbeli nyilatkozattételt is – nyilatkozik. A hivatalos iratot a nyilatkozattétel napján kézbesítettnek kell tekinteni.
(3c)84 A (3a) bekezdésben meghatározott esetben az elítélt részére a szabadságvesztés letöltésére szóló felhívást egyszerű postai küldeményként is meg kell küldeni.
(4) A szabályszerű kézbesítésre, a kézbesítési fikcióra és a kézbesítési kifogásra a Be. szabályait kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a végrehajtásért felelős szerv határozattal dönt az eljárásában benyújtott kézbesítési kifogásról, és annak elutasítása esetén
a) bírósági felülvizsgálati kérelem nyújtható be a végrehajtásért felelős szerv székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíróhoz, vagy
b) a feltételes ügyészi felfüggesztés mellett alkalmazott pártfogó felügyelet végrehajtása körében a Be. 369. § (1) bekezdése szerinti panasz nyújtható be az ügyészséghez.
A határidő és a határnap megállapítása és számítása85
17/B. § (1) A határidőt és a határnapot – e törvény által meghatározott keretek között – a bíróság, az ügyészség, a végrehajtásért felelős szerv, valamint feladatkörében eljárva az igazságügyért felelős miniszter, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, illetve a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter állapítja meg.
(2) Egyebekben a határidő megállapítására és számítására a Be. 137. § (2)–(5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a beadványt határidőben benyújtottnak kell tekinteni, ha azt legkésőbb a határidő utolsó napján az eljáró bíróság, ügyészség, végrehajtásért felelős szerv, illetve a feladatkör szerinti minisztérium címére ajánlott küldeményként postára adták.
A mulasztás következményei és az igazolás86
18. § (1) Ha az elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott
a) szabályszerű idézés ellenére, vagy
b) a szabályszerűen kézbesített felhívásban meghatározott határidőn belül vagy határnapon, az ott megjelölt helyen
nem jelenik meg, elővezetése rendelhető el.
(2)87 A büntetés és az intézkedés esetén az elővezetésre a Be. 118. §-át kell alkalmazni azzal, hogy – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – az elővezetés elrendelésére a bíróság, a BVOP, a feltételes ügyészi felfüggesztés esetén az ügyészség jogosult.
(3)88 A határidő vagy a határnap önhibán kívüli elmulasztása esetén igazolásnak van helye, az igazolási kérelem előterjesztésére és elbírálására a Be. 139. és 140. §-át kell megfelelően alkalmazni.
(4)89 Ha a bíróság, az ügyészség, a végrehajtásért felelős szerv, valamint feladatkörében eljárva az igazságügyért felelős miniszter, a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, illetve a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter az igazolásnak helyt ad, az igazolást kérő által pótolt cselekményt olyannak kell tekinteni, mintha azt az elmulasztott határidőn belül teljesítette volna.
(5)90 Ha a büntetés vagy az intézkedés megkezdésére szóló felhívás teljesítésének elmulasztása az elítélt kórházi gyógykezelésére tekintettel nem pótolható, az igazolási kérelmet – az elítélt eltérő nyilatkozata hiányában – halasztás, illetve félbeszakítás iránti kérelemnek is kell tekinteni.
Intézkedés ismeretlen helyen tartózkodó elítélt és kényszergyógykezelt felkutatására és az elfogatóparancs
19. § (1)91 Az ismeretlen helyen tartózkodó elítélt, illetve kényszergyógykezelt felkutatása érdekében
a) a lakcímének megállapítása érdekében a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból adat kérhető, illetve
b) a körözése rendelhető el, és
c) az e törvényben meghatározott esetben elfogatóparancsot lehet kibocsátani, ideértve a 2012. évi CLXXX. törvény 25. § (1) és (2) bekezdésének, valamint az Nbjt. 32. § (2) bekezdésének az alkalmazását
azzal, hogy körözés elrendelésére és elfogatóparancs kibocsátására kizárólag a bíróság jogosult.
(2)92 A szabadságvesztés, a közérdekű munka és a pártfogó felügyelet végrehajtása körében a végrehajtásért felelős szerv is jogosult az elítélt lakcímének megállapítása iránt intézkedni.
(3)93 Ha az elítélt vagy a kényszergyógykezelt lakcímének, tényleges tartózkodási helyének felkutatása iránt megtett intézkedés, vagy a végrehajtás foganatosítása érdekében elrendelt elővezetés nem vezetett eredményre, a bíróság elfogatóparancsot bocsát ki annak az ismeretlen helyen tartózkodó elítéltnek vagy kényszergyógykezeltnek a felkutatása érdekében, aki
a) a jogerősen kiszabott szabadságvesztés vagy elzárás, illetve a jogerősen elrendelt javítóintézeti nevelés vagy kényszergyógykezelés letöltését nem kezdte meg,
b) a bv. szerv őrizetéből megszökött,
c) a jogerősen kiszabott közérdekű munka végzését nem kezdte meg – akkor is, ha a munkavégzés helyének kijelölése az elítélt felróható magatartása miatt még nem történt meg –, vagy jogellenesen megszakította,
d) a javítóintézetből, vagy a javítóintézetből történő előállítás, más javítóintézetbe vagy egészségügyi intézménybe vagy onnan történő szállítás, illetve ott-tartózkodás során engedély nélkül távozott, avagy a javítóintézetből engedéllyel távozott, de jogellenesen nem tért vissza,
e) az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetből (a továbbiakban: IMEI) kényszergyógykezeltként, illetve ott elhelyezett kóros elmeállapotúvá vált elítéltként engedély nélkül távozott, vagy engedéllyel távozott, de határidőben nem tért vissza.
(4) A (3) bekezdés rendelkezéseit a közérdekű munka és a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés, valamint a bíróság által elrendelt pártfogó felügyelet végrehajtása során is alkalmazni kell a fokozatosság elvének szem előtt tartásával.
A végrehajtásért felelős szerv döntése és a panasz
20. § (1) Az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott büntetés-végrehajtási ügyében, illetve a fogvatartással kapcsolatos egyéb ügyében – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – a végrehajtásért felelős szerv azon szervezeti egységének a vezetője intézkedik vagy dönt, ahol a végrehajtás történik.
(2)94 Ha a végrehajtásért felelős szerv szervezeti egységének vezetője hivatalból jár el – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – az intézkedésre vagy döntés meghozatalára okot adó körülmény felmerülését követő tizenöt napon belül kell intézkedni, illetve dönteni, kivéve, ha az ügy jellege soron kívüli elintézést kíván.
(3) Ha a végrehajtásért felelős szerv szervezeti egységének vezetője kérelemre jár el, a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül intézkedik, illetve dönt, kivéve, ha az ügy jellege soron kívüli elintézést kíván. Az elintézési határidőt a kérelem elbírálására – az (1) bekezdés szerint – jogosult indokolt esetben, írásban, egy alkalommal legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről a kérelmezőt írásban értesíteni kell.
(4)95 Az elintézési határidőbe nem számít be a hiánypótlásnak, a hivatalból történő iratok beszerzésének, a megkeresésnek, a szakértői vélemény, illetve a pártfogó felügyelői vélemény vagy környezettanulmány elkészítésének és az indítványozott tanúmeghallgatások teljesítésének időtartama.
(5) A kérelemben foglaltak megalapozása a kérelmező feladata, erre a figyelmét fel kell hívni, és ha ez elmaradt ezzel egyidejűleg hiánypótlásra kell felszólítani. Ugyanígy kell eljárni, ha a kérelemből nem lehet megállapítani, hogy az mire irányul. A kérelmezőt tájékoztatni kell arról, hogy ha a hiánypótlásnak az előírt határidőben nem tesz eleget, kérelmét a rendelkezésre álló adatok alapján bírálják el.
(6) Nem kérhető hiánypótlás olyan adatról, amelyről a végrehajtásért felelős szervnek hivatalos tudomása van, amely nyilvános, vagy amelyet valamely jogszabállyal rendszeresített közhiteles nyilvántartás tartalmaz. Ha az adatok beszerzése a végrehajtásért felelős szerv feladata, arról hivatalból intézkedni köteles.
(7) Ha e törvény elrendeli, a végrehajtásért felelős szerv vagy szervezeti egység vezetője az (1)–(3) bekezdés szerinti intézkedéséről, döntéséről – az ott meghatározott eljárásban – határozatot hoz.
(8)96 A bv. intézet parancsnokának, az agglomerációs központ vezetőjének, a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának (a továbbiakban: országos parancsnok), a büntetés-végrehajtásért felelős miniszternek, valamint a javítóintézet igazgatójának döntése – ha jogszabály kivételt nem tesz – végrehajtható.
(9)97 Érdemi vizsgálat nélkül el lehet utasítani
a) azt a kérelmet, ami nem a jogosulttól származik,
b) az ugyanazon ügyben hat hónapon belül ismételten előterjesztett kérelmet, ha az új tényre vagy körülményre nem hivatkozik
c) az ugyanazon jog érvényesítésére irányuló kérelmet, ha azt érdemben már elbírálták, és a kérelem tartalma, valamint az irányadó jogi szabályozás nem változott.
(10) Ha a kérelem elbírálása nem a végrehajtásért felelős szerv hatáskörébe tartozik, erre az elutasító határozatban utalni kell. Ha a kérelemből ez egyértelműen megállapítható, az elítéltet és az egyéb jogcímen fogvatartottat tájékoztatni kell az ügyben hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervről.
21. § (1) A végrehajtásért felelős szerv intézkedése vagy döntése ellen, illetve annak elmulasztása miatt panasszal lehet fordulni a végrehajtásért felelős szerv vezetőjéhez. E törvényben meghatározott esetekben a döntés ellen az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet terjeszthet elő, illetve keresettel fordulhat a bírósághoz.
(2) Panasz megtételére jogosult az elítélt, az egyéb jogcímen fogvatartott, a védő, a fiatalkorú törvényes képviselője, a kényszergyógykezelt törvényes képviselője, házastársa, élettársa, illetve az a kapcsolattartó, akit az intézkedés vagy a döntés, illetve annak elmulasztása a kapcsolattartás vonatkozásában érint.
(3) A panaszt – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – az intézkedés, vagy a döntés közlésétől, illetve annak elmulasztásától számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni. A panaszt írásban kell benyújtani, vagy arról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(4) Ha a jogosult a panasz megtételében akadályoztatva volt, a panaszt az akadály megszűnésétől számított tizenöt napon belül lehet igazolási kérelemmel együtt előterjeszteni. Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik. Az intézkedés vagy a döntés közlésétől, illetve annak elmulasztásától számított három hónapon túl igazolási kérelem nem terjeszthető elő.
(5) A panaszt harminc napon belül kell elbírálni, kivéve, ha az ügy jellege ezt soron kívül szükségessé teszi. E határidő indokolt esetben harminc nappal meghosszabbítható. A panasz elbírálásáról, valamint a határidő meghosszabbításáról az elítéltet és az egyéb jogcímen fogvatartottat, illetve a panasztevőt írásban tájékoztatni kell. A panasz elbírálásáról szóló határozat ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
(6) Ha az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott a panaszában olyan új tényről vagy körülményről nyilatkozik, amelyet érdemben a döntésre jogosult végrehajtásért felelős szerv még nem bírált el, azt új kérelemnek kell tekinteni és panaszként nem bírálható el, kivéve ha az ügy jellege soron kívüli elintézést kíván.
(7) Nincs helye panasznak és azt érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha
a)98 a panasz benyújtására előírt határidő már eltelt, az elítélt és egyéb jogcímen fogvatartott a panaszjogáról lemondott vagy a panaszát korábban visszavonta,
b) annak tárgya nem tartozik a végrehajtásért felelős szerv hatáskörébe vagy az nem büntetés-végrehajtási jogviszonyhoz kötődik,
c) az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott panaszát korábban már elbírálták,
d) a panasz nem a jogosulttól származik, vagy a képviselő jogosultságát felhívás ellenére nem igazolta,
e) a kérelem valamennyi részét elbírálták és annak helyt adtak.
A végrehajtásért felelős szerv határozata
22. § (1) Ha e törvény határozat meghozatalát írja elő, akkor a határozat tartalmazza:
a) az eljáró szerv, döntésre jogosult személy megnevezését, az ügy számát és az ügy tárgyának megjelölését,
b) az elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott természetes személyazonosító adatait és lakcímét, továbbá a fogva lévő elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott nyilvántartási számát, egyéb érintett esetén annak nevét és lakcímét,
c) a rendelkező részében a döntést, valamint a jogorvoslat lehetőségéről való tájékoztatást,
d) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokat, továbbá azokat a jogszabályokat, amelyeken a határozat alapul,
e) a határozathozatal helyét és idejét, a határozatot hozó nevét és beosztását, aláírását, valamint a szerv hivatalos bélyegzőlenyomatát.
(2) A kérelemnek vagy panasznak helyt adó határozatot indokolni nem kell.
(3) A határozatot az ügyiratra kell feljegyezni vagy jegyzőkönyvbe kell foglalni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik. Ez esetben a határozatot a meghozatalára előírt határidőn belül kell írásba foglalni. Az ügyiratra feljegyzett vagy jegyzőkönyvbe foglalt határozat esetén az (1) bekezdés a) és b) pontjában foglalt adatokat nem kell feltüntetni, ha azok az iratból kitűnnek.
(4) A határozatot azzal kell közölni, aki a kérelmet vagy panaszt benyújtotta, illetve akire nézve az rendelkezést tartalmaz. A határozatot kihirdetés vagy kézbesítés útján kell közölni. A határozat kihirdetését írásban kell igazolni. A határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kihirdették vagy kézbesítették.
(5)99 Ha a határozattal szemben bírósági felülvizsgálatnak van helye, a határozatot a jogorvoslatra jogosultnak is kézbesíteni kell.
23. § (1)100 A végrehajtásért felelős szerv, illetve szervezeti egység vezetője hivatalból vagy kérelemre a határozatot elírás vagy számítási hiba esetén – ha ez szükséges, a kérelmező meghallgatását követően – kijavítja. A kijavítás nem változtathat a kijavított határozat érdemén.
(2) A végrehajtásért felelős szerv, illetve szervezeti egység vezetője hivatalból vagy kérelemre a határozatot kiegészítheti, ha az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott. A kiegészítés a határozat egyéb rendelkezéseit nem érintheti.
(3)101 A kijavítást és a kiegészítést az alaphatározat eredeti példányára és lehetőleg kiadmányaira is fel kell jegyezni, vagy a kijavításról, illetve a kiegészítésről határozatot kell hozni, továbbá az alaphatározatra előírt módon mindazokkal közölni kell, akikkel az alaphatározatot közölték.
(4)102 A kijavítással és a kiegészítéssel szemben ugyanolyan jogorvoslatnak van helye, mint amely az eredeti határozattal szemben benyújtható.
Bírósági felülvizsgálat
24. § (1) A végrehajtásért felelős szerv határozata ellen, ha e törvény így rendelkezik, a büntetés-végrehajtási bíróhoz címzett bírósági felülvizsgálati kérelemnek van helye. Felülvizsgálati kérelem benyújtására – ha e törvény eltérően nem rendelkezik – az elítélt, az egyéb jogcímen fogvatartott, a védő, a fiatalkorú törvényes képviselője, valamint a kényszergyógykezelt törvényes képviselője, házastársa és élettársa jogosult. A jogosultságot, ha ez az iratokból nem állapítható meg, hitelt érdemlően igazolni kell.
(2) A bírósági felülvizsgálati kérelmet – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a határozat közlésétől számított nyolc napon belül lehet a határozatot hozó végrehajtásért felelős szervhez, illetve szervezeti egységhez írásban benyújtani. Ha e törvény úgy rendelkezik, hogy az elítéltnek vagy az egyéb jogcímen fogvatartottnak a határozat közlésekor nyomban nyilatkoznia kell a jogorvoslatról, akkor azt jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(3) Ha a jogosult a bírósági felülvizsgálati kérelem megtételében akadályoztatva volt, a bírósági felülvizsgálati kérelmet az akadály megszűnésétől számított tizenöt napon belül lehet igazolási kérelemmel együtt előterjeszteni. Az igazolási kérelemben elő kell adni a mulasztás okát és azokat a körülményeket, amelyek a mulasztás vétlenségét valószínűsítik. A határozat meghozatalától számított három hónapon túl igazolási kérelem nem terjeszthető elő.
(4)103 A bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtására nyitva álló határidő lejártát követően a végrehajtásért felelős szerv, illetve szervezeti egység vezetője – az ügyészség útján – haladéktalanul felterjeszti az iratokat a bírósághoz. Az ügyészség öt munkanapon belül – szükség szerint vélemény megtételével – továbbítja az iratokat a bírósághoz.
(5)104 A bírósági felülvizsgálati kérelmet a határozatot hozó végrehajtásért felelős szerv, illetve szervezeti egység székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró – a 75. §-ban írt eljárás kivételével – iratok alapján bírálja el. Ezekben az ügyekben bírósági titkár nem járhat el.
(5a)105 A büntetés-végrehajtási bíró a felülvizsgálati kérelem 72. § (1) bekezdés a) pontja szerinti elutasításáról az iratok alapján határoz. A határozattal szemben az általános szabályok szerint van helye jogorvoslatnak.
(5b)106 Az (5a) szerinti határozat meghozatalakor a büntetés-végrehajtási bíró helyett bírósági titkár is eljárhat.
(6)107 A bírósági felülvizsgálati kérelemben új tények és bizonyítékok is felhozhatók. A büntetés-végrehajtási bíró bírósági felülvizsgálati eljárásban hozott határozata ellen – az (5a) bekezdésben meghatározott kivétellel – fellebbezésnek nincs helye.
(7)108 Ha az elítélt vagy a védő az ismételt kérelemben új körülményre nem hivatkozik, a büntetés-végrehajtási bíró a kérelem tárgyában a határozathozatalt mellőzheti, és erről a kérelmezőt értesíti.
25. § (1) A bírósági felülvizsgálati kérelemnek – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a határozat végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(2) Ha a bírósági felülvizsgálati kérelemnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van és
a) a határozat ellen bírósági felülvizsgálati kérelmet nem nyújtottak be, a határozat a határidő leteltét követő napon,
b) a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtásáról a jogosult lemondott, vagy a kérelmet visszavonták, a határozat a lemondás, illetve a visszavonás napján,
c)109 a büntetés-végrehajtási bíró a benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmet elbírálta, a határozat a büntetés-végrehajtási bíró határozatának véglegessé válása napján
hajtható végre.
A végrehajtás során keletkezett irat megismerésének joga110
26. § (1)111 A büntetés, az intézkedés és a szabálysértési elzárás végrehajtása, valamint a kényszerintézkedés foganatosítása során keletkezett iratokat az elítélt és az egyéb jogcímen fogvatartott, valamint védője és képviselője, a fiatalkorú törvényes képviselője, továbbá a kényszergyógykezelt törvényes képviselője, házastársa és élettársa ismerheti meg. A jogosultságot, ha ez az iratokból nem állapítható meg, hitelt érdemlően igazolni kell.
(2)112 Aki az (1) bekezdés szerint az iratokat megismerheti, azokba betekinthet, azokról feljegyzést készíthet, valamint – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – saját költségén másolat kiadását kérheti. A minősített adatot tartalmazó irat megismerésére a Be. 105–106. §-át értelemszerűen alkalmazni kell.
(3)113 Az iratokról a végrehajtásért felelős szerv a kérelem előterjesztésétől számított nyolc munkanapon belül másolatot ad ki. Az iratban fel kell jegyezni, vagy a fogvatartotti nyilvántartásban, illetve a belső elektronikus ügykezelő rendszerben rögzíteni kell, hogy mely iratról, mely időpontban, kinek a részére, hány példányban készült másolat. Ha az irat elektronikus okiratként, papíralapú okirat elektronikus másolataként vagy elektronikus formában rendelkezésre áll, a megismerésére jogosult kérheti a másolat elektronikus úton vagy elektronikus adathordozón való kiadását.
(3a)114 Az irat akkor áll elektronikus formában rendelkezésre, ha a bíróság, az ügyészség, illetve a végrehajtásért felelős szerv a papíralapú iratot információs rendszer alkalmazásával szerkesztette meg.
(4)115 Nem terjed ki a megismerés joga
a) a döntés-előkészítés során készült tervezetre,
b)116 a kockázatelemzési vizsgálat irataira és a kockázatértékelési jelentésre,
c) a bv. szerv előterjesztésének a döntésre vonatkozó javaslatát tartalmazó részére,
d)117 a biztonsági intézkedések alkalmazásával, az egyedi biztonsági előírással, valamint a fogvatartás biztonságára különös veszélyt jelentő elítéltek részlegére helyezéssel kapcsolatos olyan iratra, amelynek ismertté válása valamely más személy jogait vagy érdekeit sértené,
e) a végrehajtásért felelős szerv szakterületi véleményére,
f) a pártfogó felügyelő vagy a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő feljegyzésére és az egyéni pártfogó felügyelői tervnek a bűncselekmény elkövetéséhez vezető okokra, a bűnismétlés vonatkozásában fennálló, a pártfogoltat veszélyeztető körülmények kockázatelemzésére vagy kockázatértékelésére vonatkozó részére,
g) az elfogatóparancs kibocsátásáról szóló igazolásra, valamint
h) azon iratokra, amelyeknek a megismerésére a kérelmező törvény szerint nem jogosult.
(5) Ha a kiadandó másolat olyan adatot tartalmaz, amely megismerésére a kérelmező nem jogosult, részére olyan másolatot kell kiadni, amely a védett vagy zártan kezelt adatokat nem tartalmazza.
(6)118 A megismerés megtagadásáról indokolt határozatot kell hozni. A határozattal szemben bírósági felülvizsgálati kérelmet lehet benyújtani.
(7)119 Az egészségügyi dokumentációval kapcsolatos iratbetekintésre és másolat kiadására az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló törvény, valamint az egészségügyről szóló törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
Az elektronikus kapcsolattartás szabályai120
26/A. §121 A büntetés-végrehajtási ügyben, valamint a büntetőügyben eljáró bíróságnak és ügyészségnek a végrehajtás érdekében megtett intézkedése során – a 121. § (1) bekezdés g) pontjában és a 353. § e) pontjában foglalt kivétellel – az elektronikus kapcsolattartásra a Be. szabályai az irányadóak.
Védelmi Programban való részvétellel kapcsolatos rendelkezések122
26/B. § (1) A büntetőeljárásban résztvevők, az igazságszolgáltatást segítők Védelmi Programjáról szóló 2001. évi LXXXV. törvény szerinti Védelmi Program hatálya alatt álló vagy sürgősséggel elrendelt különleges óvintézkedéssel érintett elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott (a továbbiakban: védett személy) büntetés-végrehajtási jogviszony alapján fennálló jogait és kötelezettségeit a Védelmi Programban való részvétel nem érinti.
(2) Védett személy esetén e törvény rendelkezéseit a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a Védelmi Programban való részvétellel kapcsolatos minden ügyiratot zártan kell kezelni,
b) a védett személyt a védelmet ellátó szerv útján kell idézni, illetve értesíteni, az ilyen személy részére kézbesítendő hivatalos iratot, ideértve a végrehajtás megkezdésére szóló felhívást, csak a védelmet ellátó szerv útján lehet kézbesíteni,
c) a védett személy a büntetés-végrehajtási bíró előtti eljárásban az eredeti természetes személyazonosító adatait közli, ha az ügydöntő határozat is így rendelkezett, de ha a védett személy új nevet vagy új személyazonosságot kapott, a büntetés-végrehajtási bíró a határozatában az új természetes személyazonosító adatokat tünteti fel,
d) a védett személyre vonatkozó adatokat a végrehajtással kapcsolatosan vezetett nyilvántartásban csak az erre kijelölt személy rögzítheti és kezelheti,
e) a védett személy eredeti természetes személyazonosító adatait és személyazonosító okmányának számát zártan kell kezelni, és azt, illetve az ilyen adatait tartalmazó iratot – a c) és d) pontban meghatározott kivétellel –, csak az ismerheti meg, akinek a részére a védelmet ellátó szerv ezt engedélyezte,
f) a védett személy a lakcímének, értesítési címének, illetve a tényleges tartózkodási helyének közlése helyett a védelmet ellátó szerv címét jelöli meg,
g) a védett személy megjelenésével, illetve előállításával felmerült költséget az állam viseli,
h) a védelmet ellátó szerv tagja minden olyan eljárási cselekményen jelen lehet, ahol a védett személy jelen van,
i) ha a védett személy fogva van, az általa a hivatalos szervek felé benyújtandó kérelmet vagy más levélküldeményt a védelmet ellátó szerv útján kell továbbítani,
j) ha a védett személy fogva van, a végrehajtásért felelős szerv vezetője a hozzá intézett kérelem vagy panasz elbírálásakor együttműködik a védelmet ellátó szervvel,
k) ha a védett személy fogva van, e törvény szerinti kapcsolattartási jogát a védelmet ellátó szervvel egyeztetve kell biztosítani.
A BÜNTETÉSEK ÉS AZ INTÉZKEDÉSEK VÉGREHAJTÁSÁT KIZÁRÓ OKOK
A büntetések és az intézkedések végrehajtását kizáró okok
27. § (1) A büntetés végrehajtását kizárja:
a) az elítélt halála,
b) az elévülés,
c) a kegyelem,
d) törvényben meghatározott egyéb ok.
(2) Az intézkedés végrehajtását kizárja:
a) az elkobzás, a vagyonelkobzás és az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele kivételével az elítélt, illetve annak a személynek a halála, akivel szemben az intézkedést elrendelték,
b) az elévülés,
c) a kegyelem,
d) törvényben meghatározott egyéb ok.
A büntetés és az intézkedés elévülése
28. § (1) A szabadságvesztés végrehajthatósága elévül:
a) tizenöt évi szabadságvesztés vagy ennél súlyosabb büntetés esetén húsz év,
b) tízévi vagy ezt meghaladó tartamú szabadságvesztés esetén tizenöt év,
c) ötévi vagy ezt meghaladó tartamú szabadságvesztés esetén tíz év,
d) öt évet el nem érő tartamú szabadságvesztés esetén öt év
elteltével.
(2) Az elzárás, a közérdekű munka, a pénzbüntetés, a kitiltás és a sportrendezvények látogatásától való eltiltás végrehajthatósága öt év elteltével évül el.
(3) A foglalkozástól eltiltás, a járművezetéstől eltiltás, a kiutasítás és a közügyektől eltiltás végrehajthatósága
a) ötévi vagy ezt meghaladó határozott tartam esetén tíz év,
b) öt évet el nem érő tartam esetén öt év
elteltével évül el.
(4) Nem évül el
a) az emberiesség elleni bűncselekmény (Btk. XIII. Fejezet) miatt kiszabott,
b) a háborús bűncselekmény (Btk. XIV. Fejezet) miatt kiszabott,
c) az 1945. évi VII. törvénnyel törvényerőre emelt és az 1440/1945. (V. 1.) ME rendelettel módosított és kiegészített, a népbíráskodásról szóló 81/1945. (II. 5.) ME rendelet 11. és 13. §-ában meghatározott egyéb háborús bűntettek miatt kiszabott tizenöt évig tartó vagy ennél súlyosabb,
d) az életfogytig tartó
szabadságvesztés végrehajthatósága.
(5) A javítóintézeti nevelés végrehajthatósága három év elteltével évül el.
29. § (1)123 A büntetés és az intézkedés elévülésének határideje a büntetést kiszabó, vagy az intézkedést elrendelő ügydöntő határozat jogerőre emelkedésének napjával, ha a szabadságvesztés végrehajtását felfüggesztik, a próbaidő leteltének a napjával kezdődik.
(2) Ha az elítélt a szabadságvesztés vagy a javítóintézeti nevelés végrehajtása alatt megszökik, az elévülés határideje a szökés napjával ismét elkezdődik.
(3) A szabadságvesztés mellett kiszabott büntetés elévülésének határideje a szabadságvesztés végrehajtása befejezésének vagy a végrehajthatósága megszűnésének napján kezdődik.
(4) Az elévülést félbeszakítja az elítélt ellen a büntetés vagy az intézkedés végrehajtása végett tett intézkedés. Az elévülést minden olyan hatósági intézkedés félbeszakítja, amelyet a büntetés végrehajtásának előbbre vitele érdekében foganatosítottak. A félbeszakítás napjával az elévülés ismét elkezdődik.
(5)124 Az elévülés határidejébe nem számít be
a) a halasztás ideje, valamint a büntetés-félbeszakítás és a 14. § szerinti végrehajtási sorrendre tekintettel történő megszakítás tartama,
b) az a tartam, amely alatt a szabadságvesztés büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés azért nem hajtható végre, mert a külföldi igazságügyi hatóság az elítélt kiadatásának vagy átadásának végrehajtását a külföldön folyamatban lévő büntetőeljárás lefolytatására vagy a külföldön kiszabott szabadságvesztés, illetve szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtására tekintettel elhalasztotta,
c)125 kiutasítás esetén az a) és b) pontban meghatározottakon kívül az a tartam, amely alatt az elítélt más büntetőügyben kiszabott szabadságvesztést tölt.
A kegyelem
30. § (1) A kegyelmi jogkör gyakorlója az elítélt büntetését vagy a vele szemben alkalmazott próbára bocsátást, jóvátételi munkát és javítóintézeti nevelést kegyelemből elengedheti vagy mérsékelheti. A kegyelmi rendelkezésként elengedett büntetés vagy intézkedés, illetve mérséklés esetén a büntetés vagy intézkedés az elengedett rész tekintetében nem hajtható végre.
(2) Kegyelmi rendelkezés kizárólag még végre nem hajtott büntetésre vagy intézkedésre vonatkozhat. A kegyelem gyakorlása szempontjából a kiutasítás mindaddig nem tekinthető végrehajtottnak, amíg annak tartama el nem telt.
(2a)126 A köztársasági elnök az egyéni kegyelmezési jogát nem gyakorolhatja azzal az elítélttel szemben, akit
a) tizennyolcadik életévét betöltött személy által tizennyolcadik életévét be nem töltött személy sérelmére elkövetett nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmény, vagy
b) az a) pontban meghatározott bűncselekménnyel vagy az a) pontban meghatározott bűncselekmény miatt indult büntetőeljárással összefüggő, tizennyolcadik életévét betöltött személy által elkövetett más szándékos bűncselekmény miatt ítéltek el.
(3)127 Ha a kegyelmi jogkör gyakorlója ettől eltérően nem dönt, a kegyelem gyakorlása esetén azok a büntetőjogi jogkövetkezmények, amelyeket a Büntető Törvénykönyvről szóló törvény a korábbi elítéléshez fűz, az ügydöntő határozatban kiszabott büntetéshez, illetve alkalmazott intézkedéshez igazodnak.
(4) Ha a köztársasági elnök a büntetés végrehajtását kegyelemből próbaidőre felfüggeszti, a próbaidő és a mentesítés hatályának beálltához szükséges időtartam a kegyelmi elhatározás keltének napján kezdődik.
(5)128 Ha a szabadságvesztés végrehajtásának a kegyelmi eljárás lefolytatásáig történő félbeszakítására nem került sor, a (4) bekezdésben meghatározottaktól eltérően, a próbaidő és a mentesítés hatályának beálltához szükséges időtartam a szabadítást követő nappal kezdődik.
A büntetés végrehajtásának kizárása életfogytig tartó szabadságvesztés esetén
31. §129 Életfogytig tartó szabadságvesztés esetén a határozott ideig tartó szabadságvesztés, az elzárás, a közérdekű munka és a pénzbüntetés nem hajtható végre.
A büntetés végrehajtásának kizárása kiutasítás esetén130
31/A. § Kiutasítás végrehajtása esetén a más büntetőügyben kiszabott elzárás, közérdekű munka és pénzbüntetés – ideértve a közérdekű munka vagy a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztést is – nem hajtható végre.
A BÍRÓSÁG ÉS AZ ÜGYÉSZSÉG FELADATAI A VÉGREHAJTÁSBAN
A büntetőügyben eljáró bíróság és ügyészség feladatai132
32. § (1)133 A büntetés vagy az intézkedés végrehajtása iránt az a bíróság intézkedik, amelynek eljárása során az végrehajthatóvá válik. A szükséges intézkedéseket az e törvényben és a büntetőügyekben hozott határozatok végrehajtása során a bíróságokra háruló feladatokat megállapító jogszabályban foglaltak szerint az egyesbíró vagy a tanács elnöke (a továbbiakban együtt: a tanács elnöke) teszi meg.
(2)134 A feltételes ügyészi felfüggesztés során elrendelt pártfogó felügyelet, valamint az ügyészség által alkalmazott megrovás végrehajtása céljából az ügyészség intézkedik.
(3) A tanács elnöke – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – az ügydöntő határozat jogerőre emelkedését követő három munkanapon belül intézkedik az értesítőlap kiállítása és megküldése iránt.
(4)135 Pénzbüntetés, elkobzás és vagyonelkobzás esetén az ügydöntő határozat rendelkező részének a Be. 459. § (1) és (2) bekezdése szerinti jogerősítési záradékkal ellátott példánya pótolja az értesítőlap kiállítását, és a végrehajtás alapjául szolgál.
(5) A (3) bekezdés alkalmazásában ügydöntő határozat alatt a perújítás, a felülvizsgálat, a törvényesség érdekében emelt jogorvoslat folytán, vagy a jogegységi eljárásban (a továbbiakban együtt: rendkívüli jogorvoslat) meghozott ügydöntő, illetve a kiszabott büntetést, az alkalmazott intézkedést érintő jogegységi határozatot is érteni kell.
(6) A kényszerintézkedés elrendeléséről, meghosszabbításáról, fenntartásáról vagy megszüntetéséről szóló végzés végrehajthatósága esetén a tanács elnöke haladéktalanul intézkedik a foganatosítás, illetve a szabadlábra helyezés céljából az értesítőlap azonnali kiállítása, átadása, illetőleg megküldése iránt. A tanács elnöke az értesítőlapra bírói rendelvényt vezet. Kényszerintézkedés megszüntetése esetén, ha a terhelt előállítására nem került sor, a tanács elnöke azonnal intézkedik a szabadlábra helyezés iránt a fogvatartást foganatosító szervnél.
(7)136 Ha a kényszerintézkedést az ügyészség rendeli el vagy szünteti meg, akkor haladéktalanul intézkedik a foganatosítás, illetve a szabadlábra helyezés iránt.
33. §137 (1) Ha a bíróság az értesítőlap alapjául szolgáló határozatot kijavítja, újabb értesítőlapot kiállítani nem kell. A tanács elnöke a kijavítást elrendelő határozatot nyomban megküldi annak a végrehajtásért felelős szervnek, illetve a törvényszék büntetés-végrehajtási csoportjának (a továbbiakban: bv. csoport), amelynek az értesítőlapot már megküldte, és szükség esetén a végrehajtás függőben tartása iránt intézkedik. Ha a kijavítást elrendelő határozat véglegessé vált, a bíróság a véglegessé válási záradékkal ellátott határozatát megküldi a végrehajtásért felelős szervnek, illetve a bv. csoportnak.
(2)138 Ha a bíróság olyan kérdésben, amelyre nézve az értesítőlap adatot tartalmaz, utóbb a Be. XCIV. Fejezete vagy a 837. § (2) bekezdés a)–c) pontja szerinti eljárásban másként határoz, vagy a határozata mulasztását utólag pótolja, a tanács elnöke – ha erre vonatkozóan rendszeresített értesítőlap van bevezetve – értesítőlapot állít ki, és azt jogerősítési, illetve véglegessé válási záradékkal ellátott határozatával együtt haladéktalanul megküldi a végrehajtásért felelős szervnek, szabadságvesztés esetén a bv. csoportnak. Értesítőlap rendszeresítésének hiányában a tanács elnöke a jogerősítési, illetve véglegessé válási záradékkal ellátott határozatát haladéktalanul megküldi a végrehajtásért felelős szervnek, szabadságvesztés esetén a bv. csoportnak.
34. § (1) A jogerősen kiszabott szabadságvesztés azonnali foganatba vételének elrendelésekor a tanács elnöke a szabadságvesztésről kiállított értesítőlapra bírói rendelvényt vezet, és azt a végrehajtás foganatosítása végett az elítéltet a bv. intézetbe előállító rendőrnek, vagy büntetés-végrehajtási őrnek adja át.
(2)139 A tanács elnöke az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el, ha szabadságvesztés, illetve az elzárás kiszabása, javítóintézeti nevelés vagy kényszergyógykezelés elrendelése esetén a terhelt az ügydöntő határozat jogerőre emelkedésekor – akár az adott, akár más büntetőügyben – fogva van.
(3) Ha a terhelt fogva van, de előállítására nem került sor, a tanács elnöke haladéktalanul megküldi a szabadságvesztésről, az elzárásról, a javítóintézeti nevelésről vagy a kényszergyógykezelésről kiállított és bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot a végrehajtásért felelős szervnek, ha a terhelt más szervnél van fogva, a fogvatartást foganatosító szervhez, amely haladéktalanul intézkedik a terhelt átszállítása iránt.
(4)140 Ha a terhelt szabadlábon van és a szabadságvesztés azonnali foganatba vételének nincs helye, továbbá elzárás kiszabása esetén a jogerős szabadságvesztést vagy elzárást kiszabó bíróság a szabadságvesztésről kiállított értesítőlapot, az elzárásról kiállított értesítőlapot és az ügydöntő határozat rendelkező részét a székhelye szerinti törvényszéken működő bv. csoport részére küldi meg.
(5) Kényszergyógykezelés és javítóintézeti nevelés elrendelése esetén a tanács elnöke az értesítőlapra bírói rendelvényt vezet, és azt megküldi az intézkedés végrehajtásáért felelős illetékes intézetnek, továbbá intézkedik a kényszergyógykezeltnek, illetve a fiatalkorú elítéltnek az intézetbe szállítása vagy kísérése végett.
34/A. §141 A 32. § (4) és (6) bekezdése, 33. § (2) bekezdése, valamint a 34. § (1)–(3) és (5) bekezdése esetén a tanács elnöke a papíralapú határozatot – ideértve a jogerősítési, illetve véglegessé válási záradékot – és az értesítőlapon a bírói rendelvényt eredeti aláírással látja el. Ha a határozatot és a bírói rendelvénnyel ellátott értesítőlapot elektronikus úton kell megküldeni, a tanács elnöke az elektronikus okiratot minősített elektronikus aláírással látja el. Ennek hiányában a papíralapú, eredeti aláírással ellátott határozatot és értesítőlapot elektronikus okirattá kell átalakítani, és legalább minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírással vagy elektronikus bélyegzővel kell ellátni.
35. § (1) Ha a perújítás vagy felülvizsgálat folytán indult eljárásban a bíróság az alapügyben hozott bármely rendelkezés végrehajtását felfüggeszti vagy félbeszakítja, a tanács elnöke – a határozatnak a büntetést vagy intézkedést foganatosító szervhez történő megküldésével – azonnal intézkedik a szabadságvesztésre ítélt, a kényszergyógykezelt és a javítóintézeti nevelt szabadítása, illetve elbocsátása iránt.
(2)142 A tanács elnöke az (1) bekezdésben foglaltak szerint jár el, ha a fellebbezési joggal kapcsolatban benyújtott, a Be. 140. § (4) bekezdése szerinti igazolási kérelem alapján a végrehajtást felfüggeszti.
(3) Ha a rendkívüli jogorvoslat folytán meghozott határozattal a bíróság az elítéltet felmenti, a kényszergyógykezelést mellőzi, vagy az eljárást megszünteti, és a végrehajtás felfüggesztésére vagy félbeszakítására nem került sor, a tanács elnöke azonnal intézkedik a szabadságvesztésre ítélt, a kényszergyógykezelt és a javítóintézeti nevelt szabadítása, illetve elbocsátása iránt.
(4)143
(5)144
36. § (1) Az ügydöntő határozat írásba foglalását követően haladéktalanul meg kell küldeni annak kiadmányát – a vagyoni jellegű büntetések és intézkedések kivételével – a külön jogszabályban foglaltak szerint a végrehajtásért felelős szervnek, illetve a bv. csoportnak.
(2) Halasztás vagy részletfizetés engedélyezése esetén a tanács elnöke intézkedik az engedélyezés tényének és tartalmának az értesítőlapon történő feltüntetése iránt. Az értesítőlap elküldését követően meghozott határozatot haladéktalanul meg kell küldeni a végrehajtásért felelős szervnek, illetve a bv. csoportnak.
(3) Szabadságvesztés, elzárás és közérdekű munka kiszabása, kényszergyógykezelés, pártfogó felügyelet és javítóintézeti nevelés elrendelése esetén az ügydöntő határozathoz – amennyiben rendelkezésre áll – mellékelni kell:
a) az elítéltről készült pártfogó felügyelői vélemény, valamint az elítélt személy mentális és testi állapotáról készült szakvélemény, orvosi bizonyítvány másodpéldányát vagy másolatát,
b) fiatalkorú elítélt esetében a környezettanulmány és az iskolai bizonyítvány, az iskolai vagy munkahelyi jellemzés másolatát.
(4)145
A szabadságvesztés azonnali foganatba vétele, a szabadságvesztés végrehajtásának biztosítása
37. § (1) A bíróság a szabadlábon lévő elítélttel szemben a jogerősen kiszabott szabadságvesztés azonnali foganatba vételét
a) rendelheti el, ha annak tartama öt év, vagy ennél súlyosabb, és a bűncselekmény jellegére, az elítélt személyi és családi körülményeire tekintettel alaposan feltehető, hogy a szökésével vagy az elrejtőzésével a büntetés végrehajtása alól kivonná magát,
b) rendeli el, ha azt bűnszervezetben elkövetett bűncselekmény miatt szabta ki,
c)146 rendeli el, ha a szabadságvesztés mellett kiutasítást szabott ki.
(2) Az (1) bekezdés esetén a bíróság a székhelyén működő bv. intézet parancsnokától rövid úton büntetés-végrehajtási őr kirendelését kéri, és az elítéltet az őrnek adja át. Ha a bíróság székhelyén nincs bv. intézet, vagy a büntetés-végrehajtási őr kirendelésének akadálya van, a bíróság az elítéltnek a bv. intézetbe kísérése végett rövid úton a rendőrséget keresi meg.
38. § (1)147 Ha a végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ügydöntő határozat jogerőre emelkedésekor a terhelt nincs letartóztatásban, és a szabadságvesztés végrehajtásának azonnali foganatba vételét a bíróság nem rendelte el, az elítélttel szemben – a bv. intézetbe történő befogadásáig – a szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedés rendelhető el, ha a bűncselekmény jellegére, a kiszabott szabadságvesztésre az elítélt személyi és családi körülményeire – különösen az egészségi állapotára, idős korára – tekintettel alaposan feltehető, hogy ezzel is biztosítható, hogy a terhelt szökésével vagy elrejtőzésével a büntetés végrehajtása alól ne vonja ki magát.
(2) A szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedést el kell rendelni, ha a bíróság két évet meghaladó tartamú szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére halasztást engedélyezett.
(3)148 A szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedés elrendeléséről a bíróság határoz. Az intézkedés hatálya alatt álló elítélt a bíróság határozatában meghatározott területet, körzetet engedély nélkül nem hagyhatja el, a lakcímét, illetve a tényleges tartózkodási helyét nem változtathatja meg. A határozatban előírható, hogy a terhelt meghatározott időközönként a rendőrségen jelentkezzen.
(4)149 A szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedés előírásainak megtartását a rendőrség ellenőrzi.
(5)150 Ha a szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedés előírásait az elítélt megszegte, a rendőrség haladéktalanul értesíti az intézkedést elrendelő bíróságot, és az elítéltet a bíróság határozatának meghozataláig – legfeljebb hat napig – büntetés-végrehajtási őrizetét rendelheti el. A büntetés-végrehajtási őrizetet rendőrségi fogdán kell végrehajtani. A bíróság a szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedés előírásainak megszegése esetén a szabadságvesztés azonnali foganatba vételét rendelheti el. A bíróság a szabadságvesztés azonnali foganatba vételéről való döntés során a Btk. 92. § alkalmazásával rendelkezik a büntetés-végrehajtási őrizet beszámításáról.
(6) Ha az elítélt ismeretlen helyre távozott és a tartózkodási helyének felkutatása iránt megtett intézkedések nem vezettek eredményre, a tanács elnöke elfogatóparancsot bocsát ki.
(7) A szabadságvesztés végrehajtásának biztosítására irányuló intézkedést meg kell szüntetni, ha a büntetés végrehajthatósága megszűnt vagy kizárt.
(8)151 Ha az ügydöntő határozat a kihirdetésekor jogerőre emelkedik, és
a) az elítélt a szabadságvesztést a Btk. 92–92/B. §-a alapján beszámítással kitöltötte, vagy
b) a kiutasítást nem végrehajtandó szabadságvesztés mellett szabták ki,
a bíróság a kiutasítás végrehajtása érdekében elrendeli az elítéltnek az idegenrendészeti hatósághoz történő előállítását. Az előállítás végrehajtása érdekében a tanács elnöke a rendőrséget keresi meg.
A szabadságvesztés végrehajtásának elhalasztása
39. § (1)152 A tanács elnöke a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére, ha annak hátralévő része két év, vagy annál rövidebb, az elítélt kérelmére – fontos okból – különösen az elítélt személyi vagy családi körülményeire tekintettel – legfeljebb három hónapra halasztást engedélyezhet.
(2) Ha az elítélt betegsége az életét közvetlenül veszélyezteti, a tanács elnöke
a) az (1) bekezdésben szabályozott tartamú halasztást meghaladó, határozott ideig tartó halasztást is engedélyezhet,
b) az (1) bekezdés alapján engedélyezett halasztást meghosszabbíthatja,
c) halasztást engedélyezhet a szabadságvesztés végrehajtás megkezdésére abban az esetben is, ha a szabadságvesztés hátralévő része két évnél hosszabb.
(3) El kell halasztani – kérelem nélkül, hivatalból is – a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdését annak az elítéltnek az esetében, aki
a)153 a tizenkettedik hetet meghaladó várandós, legfeljebb a szülés várható idejét követő tizenkettedik hónap végéig,
b) egy évesnél fiatalabb gyermekét gondozza.
(4) A (2) bekezdés esetében a tanács elnöke igazságügyi orvos-szakértői szakvélemény alapján állapítja meg a halasztás egészségügyi feltételeinek fennállását, és a BVOP egészségügyi szakterület vezetőjének – az elítélt egészségi állapotának büntetés-végrehajtás keretei között való kezelhetőségére vonatkozó – nyilatkozatát figyelembe véve határoz a kérelemről.
(5)154 A (3) bekezdés a) pontja esetén, ha a gyermek halva született, utóbb meghalt, vagy a gyermek véglegesen vagy tartósan kikerül az elítélt gondozásából, a szabadságvesztés végrehajtását a bíróság felhívására, amint azt a nő szülés utáni egészségi állapota lehetővé teszi, haladéktalanul meg kell kezdeni. A nő szülés utáni egészségi állapotáról a tanács elnökének a felhívására a BVOP egészségügyi szakterületének vezetője – a rendelkezésre bocsátott orvosi dokumentumok alapján – nyilatkozik.
(6) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott feltételek esetén sincs helye a szabadságvesztés végrehajtása elhalasztásának, ha az súlyosan veszélyeztetné a közbiztonságot vagy a közrendet, illetve ha az elítélt szökésétől vagy elrejtőzésétől kell tartani.
(7)155 Ha az igazságügyért felelős miniszter a 45. § (9) bekezdése szerint a büntetés végrehajtását elhalasztotta vagy félbeszakította, a bíróság az ezt követően a halasztás iránt benyújtott kérelem tárgyában a döntés meghozatalát mindaddig felfüggeszti, ameddig a 45. § (9) bekezdése szerinti halasztás vagy félbeszakítás tart.
(8) A katona szabadságvesztése végrehajtásának elhalasztásáról az elítélt munkáltatói jogkört gyakorló parancsnokát (vezetőjét) értesíteni kell.
(9)156 Az (1) bekezdés szerinti halasztás iránti kérelem az ügydöntő határozat jogerőre emelkedésétől számított három hónapon belül terjeszthető elő. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak helye nincs. Ha a bíróság a kérelmet megalapozottnak találja és a végrehajtás megkezdésére kitűzött határnapra figyelemmel ez indokolt, a 44. § (6) bekezdése szerint intézkedhet. Ha az (1) bekezdés szerinti halasztás iránti kérelmet olyan időben terjesztik elő, hogy annak elintézésére a végrehajtás megkezdésére kitűzött határnap előtt már nincs lehetőség, a tanács elnöke a kérelem elbírálását mellőzi, és erről a kérelmezőt értesíti.
Az elzárás végrehajtásának elhalasztása
40. § (1) A tanács elnöke az elzárás végrehajtásának megkezdésére az elítélt kérelmére fontos okból, különösen az elítélt személyi vagy családi körülményeire való tekintettel, legfeljebb három hónapra halasztást engedélyezhet.
(2) Ha az elítélt betegsége az elítélt életét közvetlenül veszélyezteti, a tanács elnöke
a) az (1) bekezdésben szabályozott tartamú halasztást meghaladó, határozott ideig tartó halasztást is engedélyezhet,
b) az (1) bekezdés alapján engedélyezett halasztást meghosszabbíthatja.
(3) El kell halasztani – kérelem nélkül, hivatalból is – az elzárás végrehajtásának megkezdését annak az elítéltnek az esetében, aki
a) a tizenkettedik hetet meghaladó várandós, legfeljebb a szülés várható idejét követő tizenkettedik hónap végéig,
b) egy évesnél fiatalabb gyermekét gondozza.
(4) A (2) bekezdés esetében a tanács elnöke igazságügyi orvos-szakértői szakvélemény alapján állapítja meg a halasztás egészségügyi feltételeinek fennállását, és a BVOP egészségügyi szakterület vezetőjének – az elítélt egészségügyi állapotának büntetés-végrehajtás keretei között való kezelhetőségére vonatkozó – nyilatkozatát figyelembe véve határoz a kérelemről.
(5)157 A (3) bekezdés a) pontja esetén, ha a gyermek halva született, utóbb meghalt, vagy a gyermek véglegesen vagy tartósan kikerül az elítélt gondozásából, az elzárás végrehajtását a bíróság felhívására, amint azt a nő szülés utáni egészségi állapota lehetővé teszi, haladéktalanul meg kell kezdeni. A nő szülés utáni egészségi állapotáról a tanács elnökének a felhívására a BVOP egészségügyi szakterületének vezetője – a rendelkezésre bocsátott orvosi dokumentumok alapján – nyilatkozik.
(6) Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott feltételek esetén sincs helye az elhalasztásnak, ha az súlyosan veszélyeztetné a közbiztonságot vagy a közrendet, illetve ha az elítélt szökésétől vagy elrejtőzésétől kell tartani.
(7) Az elzárás végrehajtásának elhalasztása iránti kérelemmel összefüggésben a 39. § (7)–(9) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.
A közérdekű munka végrehajtásának elhalasztása
41. §158 (1) A tanács elnöke a közérdekű munka végrehajtásának megkezdésére az elítélt kérelmére fontos okból, különösen az elítélt személyi vagy családi körülményeire való tekintettel, legfeljebb három hónapra halasztást engedélyezhet.
(2) Ha az elítélt betegsége az elítélt életét közvetlenül veszélyezteti, a tanács elnöke
a) az (1) bekezdésben szabályozott tartamú halasztást meghaladó, határozott ideig tartó halasztást is engedélyezhet,
b) az (1) bekezdés alapján engedélyezett halasztást meghosszabbíthatja.
(3) El kell halasztani – kérelem nélkül, hivatalból is – a közérdekű munka végrehajtásának megkezdését annak az elítéltnek az esetében, aki
a) a tizenkettedik hetet meghaladó várandós, legfeljebb a szülés várható idejét követő tizenkettedik hónap végéig,
b) egy évesnél fiatalabb gyermekét gondozza.
(4) A (2) bekezdés esetében a tanács elnöke igazságügyi orvosszakértői szakvélemény alapján állapítja meg a halasztás egészségügyi feltételeinek fennállását.
(5) Ha a közérdekű munka végrehajtásának elhalasztása iránti kérelmet olyan időben terjesztik elő, hogy annak elintézésére a végrehajtás megkezdésére kitűzött határnap előtt már nincs lehetőség, a tanács elnöke a kérelem elbírálását mellőzi és erről a kérelmezőt értesíti, és a kérelmet a közérdekű munka végrehajtásának esetleges félbeszakítása iránti intézkedés megtétele végett a büntetés-végrehajtási bírónak, tájékoztatásul az illetékes pártfogó felügyelői szolgálatnak is megküldi.
(6) A büntetés végrehajtását haladéktalanul meg kell kezdeni, ha
a) az elítélt gyermeke halva született, utóbb meghalt, vagy a gyermek véglegesen vagy tartósan kikerült az elítélt gondozásából, és azt a nő szülés utáni egészségi állapota lehetővé teszi,
b)159 az elítélt részére a gyermekgondozási díj, gyermekgondozást segítő ellátás vagy gyermeknevelési támogatás folyósítását egy év eltelte előtt megszüntetik,
c)160 az elítélt fogvatartása vagy olyan bűnügyi felügyelete, amelynek keretében a bíróság a terhelt számára előírta, hogy lakást, egyéb helyiséget, intézményt, vagy ahhoz tartozó bekerített helyet engedély nélkül nem hagyhatja el, megszűnik, kivéve ha a közérdekű munka végrehajtásának e törvény szerinti végrehajtási akadálya áll fenn.
(7) A (6) bekezdés a) pontja szerinti szülés utáni egészségi állapotról az igazságügyi orvos-szakértő vagy a szülést levezető egészségügyi intézmény főorvosa nyilatkozik.
Halasztás és részletfizetés engedélyezése pénzbüntetés esetén
42. § (1) Ha az elítélt valószínűsíti, hogy a pénzbüntetés azonnali vagy egy összegben való megfizetése magának, vagy tartásra szoruló hozzátartozójának a büntetés célján túlmenő jelentős anyagi nehézséget okozna, és megalapozottan feltehető, hogy az elítélt a meghosszabbított határidőben fizetési kötelezettségének pontosan eleget tesz, részére a bíróság legfeljebb három hónapi halasztást, illetve azt engedélyezheti, hogy a pénzbüntetést két éven belül, részletekben fizesse meg.
(2) A pénzbüntetés megfizetésére adott halasztás fontos okból egy alkalommal, legfeljebb további három hónappal meghosszabbítható.
(3)161 A részletfizetés olyan, havonta fizetendő összegben engedélyezhető, amely osztható a pénzbüntetés esetén az ügydöntő határozatban megállapított napi tétel összegével.
(4) A pénzbüntetés szabadságvesztésre történő átváltoztatását követően halasztás vagy részletfizetés nem engedélyezhető.
Javítóintézeti nevelés végrehajtásának elhalasztása
43. § (1)162 A fiatalkorúval szemben jogerős ügydöntő határozatban elrendelt javítóintézeti nevelés végrehajtását a tanács elnöke a 39. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek mellett és keretek között elhalasztja.
(2) Ha a fiatalkorú egészségi állapota indokolja, három hónapot meghaladóan, vagy ismételten is engedélyezhető halasztás.
A kiutasítás végrehajtásának elhalasztása163
43/A. §164 (1) A tanács elnöke az elítélt kérelmére a kiutasítás végrehajtásának megkezdésére fontos okból – különösen az elítélt személyi vagy családi körülményeire tekintettel – legfeljebb három hónapra halasztást engedélyezhet.
(2) Ha az elítélt betegsége az életét közvetlenül veszélyezteti, a tanács elnöke
a) az (1) bekezdésben szabályozott tartamú halasztást meghaladó, határozott ideig tartó halasztást is engedélyezhet,
b) az (1) bekezdés alapján engedélyezett halasztást meghosszabbíthatja.
(3) El kell halasztani – kérelem nélkül, hivatalból is – a kiutasítás végrehajtásának megkezdését annak az elítéltnek az esetében, aki
a) a tizenkettedik hetet meghaladó várandós, legfeljebb a szülés várható idejét követő tizenkettedik hónap végéig,
b) egy évesnél fiatalabb gyermekét gondozza.
(4) A (2) bekezdés esetében a tanács elnöke igazságügyi orvos-szakértői szakvélemény alapján állapítja meg a halasztás egészségügyi feltételeinek fennállását.
(5) A (3) bekezdés a) pontja esetén, ha a gyermek halva született, utóbb meghalt, vagy a gyermek véglegesen vagy tartósan kikerül az elítélt gondozásából, a kiutasítás végrehajtását a bíróság felhívására, amint azt a nő szülés utáni egészségi állapota lehetővé teszi, haladéktalanul meg kell kezdeni. A nő szülés utáni egészségi állapotáról a tanács elnökének a felhívására az igazságügyi orvos-szakértő nyilatkozik.
(6) Az (1)–(3) bekezdésben meghatározott feltételek esetén sincs helye a kiutasítás végrehajtása elhalasztásának, ha az súlyosan veszélyeztetné a közbiztonságot vagy a közrendet.
A rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának elhalasztása165
43/B. §166 (1) A tanács elnöke a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának megkezdésére a rendbírsággal sújtott kérelmére a 40. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett halasztást engedélyezhet, illetve a 40. § (3) bekezdésében meghatározott okból és keretek között halasztást engedélyez.
(2) A halasztási kérelem elbírálása során a 39. § (7)–(9) bekezdését és a 40. § (4)–(5) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.
A halasztás és a részletfizetés engedélyezésének eljárási szabályai
44. § (1) A halasztás és a részletfizetés iránti kérelemnek nincs halasztó hatálya.
(2)167 A kérelemről, ha azt a terhelt az ügydöntő határozat jogerőre emelkedését követően nyomban előterjesztette – a jelen lévő ügyész nyilatkozatát követően –, az ügydöntő határozatot hozó bíróság dönt, a határozatát indokolni köteles.
(3)168 A terhelt később előterjesztett kérelmének elbírálására a Be. XCIV. Fejezete szerinti egyszerűsített felülvizsgálat szabályait kell értelemszerűen alkalmazni azzal, hogy a bíróság nem ügydöntő végzéssel határoz. Ha a bíróság az ügyiratok alapján dönt, a kérelemről bírósági titkár is határozhat.
(4)169 A pénzbüntetés tekintetében a halasztás vagy a részletfizetés engedélyezése tárgyában hozott határozat ellen nincs helye fellebbezésnek.
(5)170 A szabadságvesztés, az elzárás, a közérdekű munka és a javítóintézeti nevelés végrehajtásának elhalasztása tárgyában hozott határozat ellen az ügyészség, az elítélt, a törvényes képviselő és a védő, a rendbírság helyébe lépő elzárás végrehajtásának elhalasztása tárgyában hozott határozat ellen az ügyészség és a rendbírsággal sújtott személy fellebbezhet. Ha a halasztást a (2) bekezdés alapján a másodfokú bíróság engedélyezte, a fellebbezés elbírálására a Be. 614. §-a megfelelően irányadó.
(5a)171 A kiutasítás végrehajtásának elhalasztása tárgyában hozott határozat ellen nincs helye fellebbezésnek.
(6)172 A tanács elnöke szabadságvesztés esetén a 39. § (2) és (3) bekezdésében, elzárás esetén a 40. § (2) és (3) bekezdésében, a rendbírság helyébe lépő elzárás esetén 43/B. § (1) bekezdésében meghatározott körben – a 39. § (4) bekezdésére és a 40. § (4) bekezdésére figyelemmel – szükség szerint intézkedik a büntetés-végrehajtási bírónál a végrehajtás függőben tartása iránt.
(7) Az elítéltet bejelentési kötelezettség terheli minden olyan tény vagy körülmény tekintetében, amely a végrehajtás elrendeléséhez alapul szolgál. Ennek elmulasztása esetén rendbírsággal sújtható. Az elítéltet a halasztást engedélyező határozatban tájékoztatni kell bejelentési kötelezettségéről, továbbá a bejelentés elmulasztása jogkövetkezményéről.
Bírósági mentesítés173
44/A. §174 (1) A Btk. 101. § (1) és (2) bekezdése szerinti büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli utólagos bírósági mentesítést az elítélt, a védő, illetve a fiatalkorú törvényes képviselője az alapügyben elsőfokon eljárt bíróságnál kérheti. Több elítélés esetében a magasabb hatáskörű bíróság, ennek hiányában az a bíróság jár el, amely a legsúlyosabb büntetést szabta ki. Ha a büntetések azonos súlyúak, a bíróságok közül az jár el, amelyhez a kérelem elsőként beérkezett.
(2) Ha az egyik ügyben katonai büntetőeljárás volt folyamatban, az a bíróság jár el, amely a katonai büntetőeljárást lefolytatta, kivéve, ha a katonai büntetőeljárás hatályát a Be. 696. § (3) bekezdése alapozta meg.
(3) A kérelem elbírálására a Be. XCIV. Fejezete szerinti egyszerűsített felülvizsgálat szabályait kell értelemszerűen alkalmazni. A bíróság a kérelem elbírálása előtt beszerzi az ügyészség nyilatkozatát. Ha az utólagos bírósági mentesítésre irányuló kérelem felfüggesztett szabadságvesztéshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alóli mentesítésre irányul és az elítélt pártfogó felügyelet alatt áll, a bíróság összefoglaló jelentés elkészítését rendeli el a pártfogó felügyelet végrehajtásának tapasztalatairól.
(4) Ha a mentesítés törvényi előfeltételei hiányoznak, a bíróság a kérelmet elutasítja, egyébként érdemben elbírálja.
(4a)175 A bíróság mentesítést engedélyező végzése ellen az ügyészség által benyújtott fellebbezésnek halasztó hatálya van.
(5) A bíróság a mentesítést kimondó határozat hatályon kívül helyezéséről az ügyészség indítványára vagy hivatalból utólag határoz, ha
a) a mentesítés hatályát vesztette [Btk. 101. § (4) bekezdés és 102. § (2) bekezdés], vagy
b) utóbb megállapítják, hogy a mentesítésnek törvényi akadálya volt.
Kegyelmi eljárás
45. §176 (1) Kegyelem iránti előterjesztést – hivatalból vagy kérelemre – a még végre nem hajtott büntetés, a próbára bocsátás, a jóvátételi munka és a javítóintézeti nevelés elengedésére vagy mérséklésére, illetve a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítésre az igazságügyért felelős miniszter tehet a köztársasági elnökhöz.
(2) Az (1) bekezdésben fel nem sorolt intézkedés mérséklése vagy elengedése, valamint a már végrehajtott büntetés vagy intézkedés utólagos elengedése iránt, illetve ha a mentesülés a bíróság határozata vagy a törvény alapján már beállt, kegyelmi kérelem nem nyújtható be, illetve hivatalból kegyelmi eljárás nem kezdeményezhető.
(3) Kegyelmi kérelmet az elítélt, a védő, az elítélt törvényes képviselője, valamint az elítélt hozzátartozója nyújthat be.
(4) Hivatalból a kegyelmi eljárást kegyelmi kezdeményezéssel a jogerős ügydöntő határozatot hozó bíróság vagy az eljáró büntetés-végrehajtási bíró – az elsőfokon eljárt bíróság útján – indíthatja meg. Nincs helye hivatalból kegyelmi eljárás kezdeményezésének a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítésre.
(5) A még végre nem hajtott büntetés, az (1) bekezdés szerinti intézkedés elengedése vagy mérséklése, illetve a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli mentesítés iránt a kegyelmi kérelmet az elsőfokon eljárt bíróságnál kell benyújtani.
(6) Az elsőfokon eljárt bíróság tanácsának elnöke a kegyelmi eljárás során a Be. 859. § (2) bekezdése szerint az elítéltnek a kegyelmi döntéshez szükséges személyes adatait beszerzi. A bíróság e célból
a) az elítéltről környezettanulmány készítését rendelheti el,
b) fogva lévő elítélt esetén a bv. intézet vagy a javítóintézet értékelő véleményét szerezheti be, vagy
c) az elítélt életvitelével összefüggő nyilvános adatokról készített rendőrségi jelentést kérhet.
(6a)177 A környezettanulmányt a szabadságvesztést töltő vagy pártfogó felügyelet alatt álló feltételes szabadságra bocsátott elítéltet érintő kegyelmi eljárás esetén a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő, egyéb esetben a pártfogó felügyelő készíti el.
(7) A döntéshez szükséges adatokat tartalmazó ügyiratokat és egyéb iratokat, valamint a kegyelmi kérelmet, illetve a kegyelmi kezdeményezést a tanács elnöke az adatok, iratok beszerzését követő nyolc napon belül az igazságügyért felelős miniszterhez felterjeszti.
(8)178 Ha a kegyelmi eljárás során egészségügyi okra hivatkoznak, az igazságügyért felelős miniszter az előterjesztés előkészítése során – a büntetés végrehajtásának megkezdésére halasztó hatállyal – elrendelheti az elítéltnek a Büntetés-végrehajtás Egészségügyi Központban (a továbbiakban: BVEK) vagy az IMEI-ben történő szakorvosi vizsgálatát.
(9) A büntetés vagy az intézkedés elengedése vagy mérséklése iránti kérelem vagy előterjesztés esetén az igazságügyért felelős miniszter elrendelheti a büntetés vagy javítóintézeti nevelés végrehajtásának a köztársasági elnök döntéséig történő elhalasztását vagy félbeszakítását.
(10) A büntetés vagy a javítóintézeti nevelés végrehajtásának elhalasztását vagy félbeszakítását az igazságügyért felelős miniszter megszünteti, ha az a körülmény, amelyre figyelemmel a halasztás vagy a félbeszakítás elrendelését alapozta, megszűnt.
(11) A büntetés vagy a javítóintézeti nevelés végrehajtásának elhalasztását vagy félbeszakítását az igazságügyért felelős miniszter megszüntetheti, ha tudomására jut, hogy
a) az elítélttel szemben a halasztás vagy a félbeszakítás tartama alatt elkövetett bűncselekmény miatt büntetőeljárás indult, vagy újabb szabadságvesztést kell végrehajtani,
b) az elítéltet más ügyben letartóztatásba helyezték.
(12) A (8)–(11) bekezdésben meghatározott esetekben az igazságügyért felelős miniszter a döntéséről tájékoztatja az elítéltet, illetve a kérelmezőt, valamint a büntetés vagy a javítóintézeti nevelés végrehajtása érdekében intézkedésre jogosult bíróságot, szabadságvesztés esetén a BVOP-t és a végrehajtásért felelős szervet.
46. §179 (1)180 Az igazságügyért felelős miniszter
a) megteheti a 45. § (6) bekezdése szerinti intézkedéseket, valamint
b) a 17. § szerinti megkereséssel élhet további olyan adatok vagy iratok beszerzése érdekében, amelyekre a kegyelmi kérelem, illetve a kegyelmi kezdeményezés hivatkozik, vagy amelyek a kegyelmi eljárás lefolytatásához szükségesek.
(2) Az igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi eljárás során törvényben meghatározott adatkörben adatokat igényelhet a következő nyilvántartásokból:
a) bűnügyi nyilvántartási rendszer,
b) szabálysértési nyilvántartási rendszer,
c) polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartása,
d) közúti közlekedési nyilvántartás,
e) központi idegenrendészeti nyilvántartás.
(3) Az igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi kérelmet, illetve a kegyelmi kezdeményezést a köztársasági elnökhöz akkor is felterjeszti, ha a kegyelem gyakorlása iránt nem tesz előterjesztést.
(4)181 A köztársasági elnök a kegyelmi döntésről szóló határozatot az igazságügyért felelős miniszternek küldi meg.
(5)182 Ha a kegyelmi eljárás a köztársasági elnök döntése nélkül más okból fejeződik be, ennek tényét az a személy, aki előtt a kegyelmi eljárás folyamatban van, illetve az iratok felterjesztését megelőzően az elsőfokú bíróság állapítja meg.
(6)183 Az igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi döntésről szóló határozatot, illetve a kegyelmi eljárásnak az (5) bekezdésben meghatározott okból történő befejezéséről szóló tájékoztatást és a kegyelmi eljárás iratait megküldi annak az elsőfokú bíróságnak, amely az ügyiratokat felterjesztette.
(7) Ha a kegyelmi döntésről szóló határozat az elítélttel szemben olyan büntetést vagy intézkedést állapít meg, amelyről a jogerős ügydöntő határozat nem rendelkezett, vagy a kiszabott büntetés végrehajtását felfüggeszti, és a Btk. vonatkozó rendelkezése alapján ehhez kötelezően pártfogó felügyelet kapcsolódik, akkor az elsőfokon eljárt bíróság nem ügydöntő határozattal ezt megállapítja. A határozattal szemben jogorvoslatnak helye nincs, a határozat a meghozatala napján válik véglegessé.
(8)184 A (9) és (10) bekezdésben meghatározott kivételekkel a kegyelmi döntésről szóló határozatot és a (7) bekezdés szerinti határozatot, illetve a kegyelmi eljárás befejezéséről szóló tájékoztatást az ügyben elsőfokon eljárt bíróság tanácsának elnöke kézbesíti az elítéltnek és a kegyelmi kérelem előterjesztőjének, illetve a kegyelmi eljárást kezdeményező jogerős ügydöntő határozatot hozó bíróságnak vagy büntetés-végrehajtási bírónak, továbbá szükség szerint intézkedik a kegyelmi határozatba foglalt büntetés vagy intézkedés – ideértve a (7) bekezdés szerinti határozattal megállapított pártfogó felügyeletet is – végrehajtása vagy a végrehajtás megszüntetése érdekében.
(9)185 Ha az elítélt a szabadságvesztését, elzárását vagy a javítóintézeti nevelését tölti, részére a kegyelmi döntésről szóló határozatot, illetve a kegyelmi eljárás befejezéséről szóló tájékoztatást az igazságügyért felelős miniszter a bv. intézet vagy a javítóintézet útján kézbesíti, egyebekben a (6) bekezdés szerint jár el. Ha az elítélt kegyelemben részesült, az igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi határozatot haladéktalanul megküldi – a BVOP-n keresztül – a végrehajtást foganatosító bv. intézetnek, illetve a javítóintézetnek a szabadítás érdekében szükséges intézkedések megtétele, valamint a határozatnak az elítélt részére történő kézbesítése végett. A megtett intézkedésről értesíti az elsőfokon eljárt bíróságot.
(10) Ha az elítélt büntetésének vagy javítóintézeti nevelésének végrehajtását a kegyelmi döntés meghozataláig elhalasztották vagy félbeszakították, a kegyelmi döntésről szóló határozatot, illetve a kegyelmi eljárás befejezéséről szóló tájékoztatást az igazságügyért felelős miniszter a büntetés vagy a javítóintézeti nevelés végrehajtása érdekében intézkedésre jogosult bíróságnak, szabadságvesztés esetén a BVOP-nak és a végrehajtásért felelős szervnek is megküldi.
(11) Ha a köztársasági elnök kegyelmet gyakorolt, az elítélt részére küldött értesítés tartalmazza a kegyelemhez fűződő jogkövetkezményekről szóló tájékoztatást is.
(12) Ha a köztársasági elnök nem gyakorolt kegyelmet vagy a kegyelmi eljárás más okból fejeződött be, nincs akadálya annak, hogy az arra jogosult újabb kegyelmi kérelmet nyújtson be.
A feltételes szabadságra bocsátás lehetőségéből kizárt életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltek kötelező kegyelmi eljárása186
46/A. §187 (1) A feltételes szabadságra bocsátás lehetőségéből kizárt életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélt esetében e törvény rendelkezései alapján hivatalból kegyelmi eljárást (a továbbiakban: kötelező kegyelmi eljárás) kell lefolytatni.
(2) A kötelező kegyelmi eljárás lefolytatása nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségéből kizárt életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélt vagy az arra jogosult más személy az általános szabályok szerint kegyelmi kérelmet nyújtson be vagy az arra jogosult hivatalból kegyelmi eljárást kezdeményezzen.
46/B. §188 (1) Az elítéltet fogva tartó bv. intézet értesíti az igazságügyért felelős minisztert, ha az elítélt a szabadságvesztésből negyven évet kitöltött.
(2) A bv. intézet az (1) bekezdés szerinti értesítést megelőzően nyilatkoztatja az elítéltet arról, hogy a kötelező kegyelmi eljárás lefolytatásához hozzájárul-e. Az (1) bekezdés szerinti értesítéshez az elítélt hozzájáruló nyilatkozatát, a hozzájárulás megtagadásáról szóló nyilatkozatát, vagy ha az elítélt a nyilatkozattételt megtagadja, az erről kiállított jegyzőkönyvet mellékelni kell.
(3) Az elítélt hozzájárulásának hiánya esetén, vagy ha az elítélt a nyilatkozattételt megtagadja, a kötelező kegyelmi eljárás nem folytatható le.
(4)189 Az (1) bekezdésben meghatározott időtartam számításakor a szabadságvesztésbe a Btk. 92–92/B. §-a alapján beszámított időt figyelembe kell venni.
46/C. §190 Az igazságügyért felelős miniszter – a 46/B. § szerinti értesítés beérkezésétől számított hatvan napon belül – a 46. § (2) bekezdése szerint beszerzi a kötelező kegyelmi eljárás lefolytatásához szükséges személyes adatokat, illetve a 17. § szerinti megkeresés szabályai szerint beszerzi a kötelező kegyelmi eljárás lefolytatásához szükséges, a kegyelmi ügyben hozott döntéshozatal során megvizsgálandó előkészítő iratokat, különösen
a) a bv. intézet által összeállított,
aa) az elítéltről készült kockázatértékelési összefoglaló jelentést,
ab) az elítélt biztonsági kockázati besorolásával kapcsolatos iratokat,
ac) az elítéltről készült értékelő véleményeket,
ad) az elítélttel szemben indított fegyelmi eljárásokkal kapcsolatos iratokat,
ae) az elítélt egészségi állapotára vonatkozó dokumentációt, ideértve az elítélt mentális állapotára vonatkozó szakorvosi és pszichológusi véleményeket is;
b)191 az elítélttel szemben folyamatban volt büntetőeljárás ügyiratait;
c) a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő által, az elítélt befogadó környezetéről készített környezettanulmányt;
d) – ha az elítélt a bv. intézetet arról tájékoztatja, hogy szabadulása esetén foglalkoztatása biztosított lesz – a munkáltató által kiadott foglalkoztatási nyilatkozatot.
46/D. §192 (1) Az igazságügyért felelős miniszter – legkésőbb a 46/B. § szerinti értesítés beérkezésétől számított három napon belül – értesíti a Kúria elnökét a kötelező kegyelmi eljárás megkezdéséről.
(2) A Kegyelmi Bizottság öttagú, a kötelező kegyelmi eljárásban közreműködő testület.
(3) A Kegyelmi Bizottság eseti jelleggel, tagjainak kijelölésétől a Kegyelmi Bizottság állásfoglalásának az igazságügyért felelős miniszternek történő megküldéséig működik.
(4)193 A Kegyelmi Bizottság tagjait az (1) bekezdés szerinti értesítést követően haladéktalanul a Kúria elnöke jelöli ki a Kúria büntető kollégiumának javaslata alapján. A Kegyelmi Bizottság tagjává a Kúrián vagy az ítélőtáblán büntetőügyekben eljáró bíró jelölhető ki. A kijelöléshez a bíró hozzájárulása szükséges.
(5) A Kegyelmi Bizottság tagjává nem jelölhető ki olyan bíró, aki
a) a kötelező kegyelmi eljárás alapjául szolgáló büntetőügyben vagy a szabadságvesztés végrehajtása során bíróként eljárt,
b) a kötelező kegyelmi eljárás alapjául szolgáló büntetőügyben vagy a szabadságvesztés végrehajtása során ügyészként eljárt,
c) a kötelező kegyelmi eljárás alapjául szolgáló büntetőügyben a nyomozó hatóság tagjaként eljárt,
d) az elítélt hozzátartozója,
e) a kötelező kegyelmi eljárás alapjául szolgáló büntetőügy sértettje vagy a sértett hozzátartozója.
46/E. §194 (1) Az Alaptörvény 26. cikk (1) bekezdése szerinti követelmények a Kegyelmi Bizottság tagjaként történő eljárásra is kiterjednek.
(2) A Kegyelmi Bizottság a döntéseit szótöbbséggel hozza meg.
(3) A Kegyelmi Bizottság saját tagjai közül elnököt választ. Az elnököt akadályoztatása esetén a Kegyelmi Bizottságnak az elnök által kijelölt tagja teljes jogkörben helyettesíti.
46/F. §195 (1) Az igazságügyért felelős miniszter a 46/C. § szerinti határidőben beszerzett iratokat a rendelkezésre bocsátásukat követő nyolc napon belül megküldi a Kegyelmi Bizottság részére.
(2) A Kegyelmi Bizottság a 46/C. § szerint beszerzett iratok beérkezését követő kilencven napon belül megvizsgálja, hogy
a) az elítéltnek a büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartására, valamint arra a készségére tekintettel, hogy törvénytisztelő életmódot fog folytatni, illetve
b) az elítélt személyi vagy családi körülményeire, valamint az egészségi állapotára tekintettel
alaposan feltehető-e, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhető.
(3)196 A Kegyelmi Bizottság a 17. § szerinti megkeresés szabályai szerint, illetve a 46. § (2) bekezdése alkalmazásával a kötelező kegyelmi eljárás lefolytatásához szükséges további adatokat és iratokat szerezhet be.
(4) A Kegyelmi Bizottság eljárása során bármely, a vizsgálat során lényegesnek minősülő szakkérdésben megfelelő szakértelemmel rendelkező személy közreműködését veheti igénybe vagy meghatározott szakkérdésben állásfoglalást kérhet. Az elítélt mentális állapotára vonatkozóan a Kegyelmi Bizottság köteles szakorvos vagy pszichológus szakértő közreműködését igénybe venni. A felkért szakértő az eljárás során beszerzett iratokat, adatokat megismerheti. A felkért szakértő eljárásának a költségeit az állam viseli.
(5) A Kegyelmi Bizottság az elítéltet az eljárása során meghallgatja.
(6) A Kegyelmi Bizottság a (2) bekezdés szerinti vizsgálat alapján indokolt állásfoglalást fogad el, amely a kegyelem gyakorlásával kapcsolatos javaslatot is tartalmaz.
(7) A Kegyelmi Bizottság az indokolt állásfoglalást, valamint a vizsgálata során beérkezett iratokat, beszerzett adatokat, illetve a szakértői véleményeket megküldi az igazságügyért felelős miniszternek.
46/G. §197 (1) A Kegyelmi Bizottság állásfoglalásától az igazságügyért felelős miniszter nem térhet el. Az igazságügyért felelős miniszter a Kegyelmi Bizottság állásfoglalásában szereplő tartalommal készíti el a köztársasági elnök részére a felterjesztést, amely az állásfoglalás indokolását is tartalmazza.
(2) Az igazságügyért felelős miniszter a felterjesztést a Kegyelmi Bizottság állásfoglalásának a beérkezését követő tizenöt napon belül megküldi a köztársasági elnöknek.
(3) Az igazságügyért felelős miniszter a felterjesztést az elítéltet fogva tartó bv. intézet útján megküldi az elítéltnek is.
(4)198 A kegyelmi döntésről szóló határozat, illetve a kegyelmi eljárás befejezéséről szóló tájékoztatás kézbesítésére a 46. § (4)–(11) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
46/H. §199 Ha a kötelező kegyelmi eljárás anélkül zárult le, hogy az elítélt kegyelemben részesült volna, és az elítélt továbbra is életfogytig tartó szabadságvesztését tölti, a kötelező kegyelmi eljárás lezárultát követően két év elteltével a kötelező kegyelmi eljárást ismételten le kell folytatni.
A büntetés-végrehajtási bíró és a bv. csoport feladatai a végrehajtás foganatosítása körében
47. § (1) A büntetések és az intézkedések végrehajtása során a bíróságra háruló feladatokat a törvényszéken működő, a törvényszék elnöke által kijelölt büntetés-végrehajtási bíró, vagy a katonai büntetőeljárásban elítélt katona esetében a büntetés-végrehajtási bíró feladatait a törvényszék elnöke által kijelölt katonai bíró (a továbbiakban együtt: büntetés-végrehajtási bíró) látja el. Büntetés-végrehajtási feladatokat esetenként a törvényszék elnöke által kijelölt más bíró is elláthat.
(2) A büntetések és az intézkedések végrehajtásának elősegítése vagy ellenőrzése érdekében bv. csoport működik, amelynek illetékessége a törvényszék illetékességi területére terjed ki.
(3) A bv. csoport munkáját a törvényszék elnöke által kijelölt büntetés-végrehajtási bíró szervezi, irányítja és ellenőrzi.
48. §200 (1)201 A szabadságvesztés – ideértve a 64. § és a 66. § szerinti szabadságvesztést is – és az elzárás kiszabása esetén a büntetés-végrehajtási bíró a bíróság ügydöntő határozatának rendelkező része és az értesítőlapok alapján – jogszabályban meghatározottak szerint – megvizsgálja, hogy
a) nem állapítható-e meg a büntetés vagy az intézkedés végrehajtását kizáró ok, vagy e törvény szerinti egyéb végrehajtási akadály bekövetkezése, és
b) a Btk. 92–92/B. §-a szerinti beszámítás alapján az elítélt a szabadságvesztést kitöltötte-e, vagy a szabadságvesztésből a feltételes szabadságra bocsátása kérdésében való döntés esedékes-e.
(2)202 Ha a büntetés-végrehajtási bíró megállapítja a szabadságvesztés végrehajthatóságát, úgy
a) az értesítőlap hiteles másolatának megküldésével értesíti a BVOP-t a szabadságvesztés megkezdésére felhívható elítéltekről, vagy
b) az igazságügyért felelős miniszternél kezdeményezi a büntetés végrehajtásának átadását a 2012. évi CLXXX. törvény vagy az Nbjt. rendelkezései szerint a végrehajtás átadásához szükséges ügyiratok és – szükség esetén – a magyar nyelven kiállított tanúsítvány megküldésével, ha
ba) az elítélt lakóhelye vagy tényleges tartózkodási helye ismert és az külföldön van, és
bb) a letöltendő büntetés hátralévő tartamára tekintettel a büntetés végrehajtásának átadása nem kizárt.
(2a)203 A büntetés-végrehajtási bíró a (2) bekezdés a) pontja szerint jár el, ha az igazságügyért felelős miniszter a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetben úgy nyilatkozik, hogy a szabadságvesztés végrehajtásának átadása kizárt.
(3)204 Ha a szabadlábon lévő elítélt befogadásáról a bv. intézet a bv. csoportot értesítette, a büntetés-végrehajtási bíró az értesítőlapra a 34/A. § szerint bírói rendelvényt vezet, és azt haladéktalanul megküldi a befogadó bv. intézet részére.
(4) A büntetés-végrehajtási bíró a hibás formában vagy tartalommal kiállított értesítőlap kijavítását saját hatáskörben elvégezheti.
(5)205 Közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés és pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés esetén, ha az elítélt szabadlábon van, a büntetés végrehajtásának megkezdésére szóló felhívást a büntetés-végrehajtási bíró adja ki.
(6) A büntetés-végrehajtási bíró a büntetés-végrehajtás során az általa lefolytatott eljárásokban hivatalból vizsgálja a büntetés vagy az intézkedés végrehajtásának törvényi akadályát, és annak fennállását – a 27. § (1) bekezdés a) és c) pontja kivételével – határozattal állapítja meg.
49. § (1) Ha a büntetőügyben eljárt bíróság a halasztás iránti kérelemmel kapcsolatosan – a 44. § (6) bekezdése alapján – a végrehajtás függőben tartása iránt küldött megkeresést, a büntetés-végrehajtási bíró intézkedik annak érdekében, hogy az elítélt részére a büntetés megkezdésére a felhívást ne küldjék ki, vagy – ha az elítélt nem jelenik meg a megjelölt határnapon a bv. intézetnél – nem bocsát ki elfogatóparancsot, illetve az elfogatóparancsot, elővezető parancsot visszavonja, vagy visszavonatja. Ha az elítéltet a bv. intézet befogadta, a büntetés-végrehajtási bíró erről haladéktalanul értesíti a megkeresést küldő bíróságot a kérelemnek, mint félbeszakítás iránti kérelemnek a továbbítása végett.
(2)206 A közérdekű munka, vagy a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés megkezdésére – az elítéltnek az átváltoztatásról hozott határozat kihirdetésekor nyomban, vagy a határozat kézbesítésétől számított nyolc napon belül bejelentett kérelmére – a büntetés-végrehajtási bíró a 39. §-ban foglaltak értelemszerű alkalmazásával halasztást engedélyezhet, határozatát indokolni köteles. Az elmulasztott határidő utolsó napjától számított tizenöt nap elteltével igazolásnak nincs helye. A halasztás tárgyában hozott határozat ellen nincs helye fellebbezésnek. A 44. § (1), (3), (6) és (7) bekezdésében foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
A büntetés-végrehajtási bíró eljárásának általános szabályai
50. § (1) A büntetés-végrehajtási bíró
a) egyesbíróként jár el,
b)207 az e törvényben meghatározott esetekben iratok alapján hozhatja meg a döntést, ez esetben beszerezheti az ügyészség és az elítélt nyilatkozatát, aminek a megtételére tizenöt napos határidővel adja ki a felhívást; egyéb esetekben, vagy ha azt szükségesnek tartja, az elítéltet meghallgatja, bizonyítás felvétele esetén tárgyalást tart; nem minősül bizonyítás felvételének az okirati bizonyíték vagy irat beszerzése, becsatolása, illetve azok ismertetése a meghallgatáson; az ügyészség és a védő az elítélt meghallgatásán jelen lehet, a tárgyaláson az ügyészség és a védő jelenléte kötelező, a végrehajtásért felelős szerv képviselője a meghallgatáson vagy a tárgyaláson jelen lehet és felszólalhat,
c)208 e törvény eltérő rendelkezése hiányában az indítvány, illetve az előterjesztés beérkezését követő, vagy hivatalból történő eljárás esetén, az eljárás alapjául szolgáló ténynek vagy körülménynek a tudomására jutásától számított
ca) harminc napon belüli, fogva lévő elítélt esetén tizenöt napon belüli időpontra tűzi ki a meghallgatást,
cb) negyvenöt napon belüli, fogva lévő elítélt esetén harminc napon belüli időpontra tűzi ki a tárgyalást,
cc) harminc napon belül hozza meg a döntést, ha az iratok alapján határoz,
d)209 az elítélt vagy védője kérelmére indult eljárásban a felhívástól számított tizenöt napos határidő biztosításával beszerezheti az ügyészség és szükség szerint a végrehajtásért felelős szerv véleményét, és a kérelmet – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – ezek beérkezésétől számított harminc napon belül bírálja el, ha az iratok alapján határoz, ha meghallgatást vagy tárgyalást tart, azt harminc napon belüli időpontra tűzi,
e)210 a meghallgatást és a tárgyalást a bíróság épületében, ha az elítélt fogva van, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott esetén a meghallgatást, illetve a tárgyalást a bv. intézetben, javítóintézeti nevelés esetén a javítóintézetben tartja azzal, hogy
ea) a fogva lévő elítélt, illetve az egyéb jogcímen fogvatartott jelenlétét a bíróság épületében tartott meghallgatáson vagy tárgyaláson telekommunikációs eszköz útján kell biztosítani,
eb) ha az elítélt tényleges tartózkodási helye külföldön van, jelenléte a meghallgatáson vagy a tárgyaláson telekommunikációs eszköz útján is biztosítható, valamint
ec) kérelemre engedélyezheti, hogy a meghallgatáson vagy a tárgyaláson jelenlétre kötelezett vagy jogosult a telekommunikációs eszköz útján történő jelenlét biztosítása érdekében – a Be. 126/A–126/B. §-ának alkalmazásával – a rendelkezésére álló eszközt használja,
f)211 az e fejezetben szabályozott eljárása során az ügy érdemében – ide nem értve a bírósági felülvizsgálati eljárást – ügydöntő végzést hoz, amely ellen
fa) – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – fellebbezésnek van helye,
fb) a jogerőre emelkedést követően a Be. 649. § (1)–(2) és (6) bekezdése szerinti felülvizsgálati indítvány nem terjeszthető elő,
fc) a jogerőre emelkedést követően a Be. szerinti törvényesség érdekében bejelentett jogorvoslat nyújtható be,
g)212 az eljárást megszünteti, ha
ga) az ügyészség az indítványát visszavonta,
gb) az előterjesztést vagy a kérelmet visszavonták,
gc) az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott meghalt, ide nem értve a 69/A. § szerinti eljárást,
h)213 határozatát hatályon kívül helyezi, ha a büntetőügyben elsőfokon eljárt bíróságnak a Be. XCIV. Fejezete és a 837. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti valamely eljárásban meghozott határozata ezt szükségessé teszi,
i)214 az eljárást felfüggeszti, ha az elítélt ismeretlen helyre távozott, vagy külföldön tartózkodik és a kiadatása, vagy az európai elfogatóparancs alapján történő átadása iránt kell intézkedni, vagy ha a Be. XCIV. Fejezete és a 837. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti valamely eljárás lefolytatására hívta fel a büntetőügyben elsőfokon eljárt bíróságot,
j) az ismeretlen helyen tartózkodó elítélttel szemben elfogatóparancsot bocsáthat ki,
k) szükség esetén szakértői vizsgálatot rendelhet el,
l)215 a bírósági felülvizsgálati kérelemről – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – az iratnak a hozzá érkezésétől számított nyolc napon belül határoz, ha az iratok alapján dönt; ha meghallgatást vagy tárgyalást tart, azt harminc napon belüli időpontra tűzi,
(2)216 A büntetés-végrehajtási bírói eljárásokat – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – annak a végrehajtásért felelős szervnek, szervezeti egységnek vagy javítóintézetnek a székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, ahol az eljárás alapjául szolgáló büntetést vagy intézkedést végrehajtják.
(2a)217 Ha a büntetés-végrehajtási bírói eljárásban szabadlábon lévő elítélt meghallgatása szükséges, és
a) az elítélt tényleges tartózkodás helye külföldön van, az a büntetés-végrehajtási bíró intézkedik, aki az elítélt utolsó ismert lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye, ezek hiányában az ügydöntő határozatot hozó elsőfokú bíróság székhelye szerint illetékes, feltéve, hogy az eljáró büntetés-végrehajtási bíró illetékessége nem állapítható meg, továbbá
b) az elítéltet elfogatóparancs alapján az eljárás lefolytatására az illetékes büntetés-végrehajtási bíró elé állítják, vagy a szabadlábon lévő elítélt az idézésre megjelenik, az elítélt lakcímének vagy tényleges tartózkodási helyének megváltozása címén az eljárás illetékességből történő áttételének nincs helye.
(3)218 Az e fejezetben és a III/A. Fejezetben szabályozott eljárások közül azokban, amelyeknél e törvény az elítélt meghallgatását nem írja elő vagy a bírósági titkár eljárását nem tiltja meg, a büntetés-végrehajtási bíró feladatait önálló aláírási joggal a törvényszék elnöke által kijelölt bírósági titkár is elláthatja. A bírósági titkár a döntését iratok alapján hozza meg.
(4)219 A büntetés-végrehajtási bíró végzése elleni fellebbezést a törvényszék másodfokú tanácsa tanácsülésen, bizonyítás felvétele esetén tárgyaláson bírálja el. A tárgyaláson az ügyész és a védő jelenléte kötelező.
(4a)220 Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott
a) törvényes képviselője,
b) nagykorú hozzátartozója,
c) ha külföldi állampolgár, állama konzuli tisztviselője,
d) ha kényszergyógykezelés hatálya alatt áll, házastársa vagy élettársa,
e) ha fiatalkorú, a gondozását ellátó nagykorú személy,
a büntetés-végrehajtási bírói eljárásban segítőként vehet részt, a meghallgatáson, illetve a tárgyaláson akkor lehet jelen, ha azt a büntetés-végrehajtási bíró a bíróság épületében tartja, egyéb jog akkor illeti meg, ha arról e törvény kifejezetten rendelkezik. Ha e törvény jogorvoslati jogot biztosít, akkor a segítőt felvilágosításkérési és iratmegismerési jog illeti meg. A fiatalkorú és a kényszergyógykezelt törvényes képviselőjének észrevételezési, felvilágosításkérési, indítványtételi, iratmegismerési, valamint jogorvoslati jogára a védő jogai irányadók.
(4b)221 A büntetés-végrehajtási bíró eljárásának lefolytatására előírt határidőbe nem számít be
a) a hiánypótlás,
b) az ügyészség vagy az elítélt nyilatkozata, illetve az ügyészség vagy a végrehajtásért felelős szerv véleménye beszerzésének,
c) a megkeresés és az adatkérés,
d) az elítélt felkutatására irányuló intézkedések,
e) a szakértői vélemény és a pártfogó felügyelői vélemény elkészítésének
időtartama.
(5)222 A büntetés-végrehajtási bírói eljárásban bűnügyi költség a Be. 145. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott díj vagy költség. A felmerült bűnügyi költség – e törvény eltérő rendelkezése hiányában, valamint az (1) bekezdés g) pontja kivételével – az elítéltet terheli.
(6)223 Ha e törvény, vagy más törvény eltérően nem rendelkezik, a büntetés-végrehajtási bíró eljárására a büntetőeljárás szabályait kell alkalmazni azzal, hogy bizonyítási indítvány előterjesztésére vonatkozóan a Be. 520. § nem alkalmazható és előkészítő ülés megtartásának nincs helye.
(7)224
51. § (1)225 A büntetés-végrehajtási bíró végzése ellen a fellebbezést, ha azt kihirdetés útján közölték, nyomban be kell jelenteni, ha azt kézbesítés útján közölték, nyolc napon belül írásban lehet benyújtani. Az elmulasztott határidő utolsó napjától számított tizenöt nap elteltével igazolásnak nincs helye. A fellebbezésnek – ha e törvény másképp nem rendelkezik – halasztó hatálya nincs a végrehajtásra.
(2)226 Fellebbezésre jogosult az ügyészség, az elítélt, a védő az elítélt hozzájárulása nélkül is, és a fiatalkorú törvényes képviselője.
(3) Ha a fellebbezési határidő valamennyi jogosultra nézve lejárt, a büntetés-végrehajtási bíró haladéktalanul, de legkésőbb három munkanapon belül az iratokat felterjeszti a törvényszék másodfokú tanácsához.
(4) A fellebbezést a törvényszék a felterjesztéstől számított tizenöt napon belül, fogva lévő elítélt esetén nyolc napon belül tanácsülésen, bizonyítás felvétele esetén tárgyaláson bírálja el. A tárgyalás határnapját a felterjesztéstől számított harminc napon belüli, fogva lévő elítélt esetén tizenöt napon belüli időpontra kell kitűzni.
(5)227 A büntetés-végrehajtási bíró és a törvényszék másodfokú határozatával szemben a Be. szerinti törvényesség érdekében bejelentett jogorvoslat alapján a Kúria a törvénysértés megállapítása esetén a megtámadott határozatot
a) megváltoztathatja, vagy
b) hatályon kívül helyezheti, és az eljárást megszüntetheti, vagy szükség esetén az eljárt bíróságot új eljárásra utasíthatja.
52. §228
53. §229
54. §230
A feltételes szabadságra bocsátás kizártságának megállapítása
55. § (1) A feltételes szabadságra bocsátás lehetőségének a 87. § (1) bekezdésében meghatározott feltételek alapján történő kizárására a bv. intézet tesz előterjesztést – a szabadságvesztés foganatba vételekor – a büntetés-végrehajtási bíróhoz.
(2) A büntetés-végrehajtási bíró az előterjesztés érkezésétől számított tizenöt napon belül dönt.
(3) A feltételes szabadságra bocsátás lehetősége kizárásának mellőzése esetén a bűnügyi költséget az állam viseli.
A szabadságvesztés végrehajtása alatt kóros elmeállapotúvá vált elítélttel kapcsolatos eljárás
56. § (1) Az IMEI főigazgató főorvosa előterjesztést tesz a büntetés-végrehajtási bírónak a szabadságvesztés végrehajtási helyének megváltoztatására, ha az IMEI pszichiáter szakorvosa az elítélt kóros elmeállapotára utaló tüneteket állapított meg.
(2) A büntetés-végrehajtási bíró igazságügyi elmeorvos-szakértői vélemény beszerzését rendeli el. Az eljárásban két szakértőt kell alkalmazni, ha az elítélt IMEI-be szállítására sürgősségi intézkedésként sor került, az IMEI orvosa az elmeorvos-szakértői vélemény kialakításában egyik szakértőként közreműködhet.
(3) Ha a szakértői vélemény szerint az elítélt kóros elmeállapotú, a büntetés-végrehajtási bíró a szabadságvesztés végrehajtási helyeként az IMEI-t jelöli ki.
(4)231 Ha a szakértői vélemény szerint az elítélt gondnokság alá helyezése vagy részére ideiglenes gondnok rendelése szükséges, a büntetés-végrehajtási bíró javaslatot tesz az ügyészségnek a gondnokság alá helyezés kezdeményezésére, vagy ideiglenes gondnok rendelését kezdeményezheti.
(5) Az elítélt elmeállapotának vizsgálatát félévente el kell végezni. A büntetés-végrehajtási bíró a felülvizsgálat, illetve az IMEI főigazgató főorvosa által tett, a szabadságvesztés eredeti helyének a visszaállítása iránti előterjesztésnek az elbírálása során az elítélt újabb elmeorvos-szakértői vizsgálatát rendeli el.
(6) Ha az újabb szakértői vélemény szerint az elítélt elmeállapotában bekövetkezett változás alapján az elítéltnek az IMEI-ben történő elhelyezése már nem indokolt, a büntetés-végrehajtási bíró elrendeli az elítélt visszaszállítását a bv. intézetbe.
(7)232 Ha a szakértői vélemény szerint az elítélt gondnokság alá helyezése vagy az ideiglenes gondnok rendelés megszüntetése indokolt, a büntetés-végrehajtási bíró javaslatot tesz az ügyészségnek a gondnokság alá helyezés megszüntetésének a kezdeményezésére, vagy az ideiglenes gondnok rendelés megszüntetését kezdeményezi.
(8) Ha a szabadságvesztés tartamának lejártát megelőző, valamint a feltételes szabadságra bocsátás esedékessége előtt két hónappal az elítélt visszaszállítására nem került sor, a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt igazságügyi elmeorvos-szakértői vizsgálatát rendeli el, kivéve, ha az előző szakértői vélemény két hónapon belüli időpontban készült. Ha a szakértői vélemény alapján az elítélt további gyógykezelése indokolt, a büntetés-végrehajtási bíró felhívja az IMEI főigazgató főorvosát, hogy az egészségügyről szóló törvény alapján kezdeményezze a szabaduló elítélt pszichiátriai gyógykezelését.
(9) A büntetés-végrehajtási bíró határozatait az iratok alapján is meghozhatja. A büntetés-végrehajtási bíró határozatával szemben a nagykorú elítélt törvényes képviselője, házastársa vagy élettársa is jogosult a fellebbezésre.
(10) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A feltételes szabadságra bocsátásra irányuló eljárás
57. § (1) A feltételes szabadságra bocsátásról (Btk. 38., 39., 42–43. §) a büntetés-végrehajtási bíró a bv. intézet előterjesztése alapján, a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontja előtt – kivéve, ha az elítélt annyi időt töltött előzetes fogvatartásban, hogy az esedékesség már bekövetkezett –, az elítélt meghallgatása után határoz.
(2) A határozat meghozatala előtt a büntetés-végrehajtási bíró – feltéve, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontjáig rendelkezésre álló idő legalább két hónap – elrendelheti a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését.
(3) A pártfogó felügyelő a (2) bekezdésben írt pártfogó felügyelői vélemény elkészítése érdekében az elítéltet a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontja előtt legalább két hónappal a bv. intézetben meghallgatja és vele ettől az időponttól kezdődően rendszeresen érintkezhet.
(4) A büntetés-végrehajtási bíró a határozott ideig tartó szabadságvesztésből feltételes szabadságra bocsátott elítélt pártfogó felügyeletét (Btk. 69. §) rendelheti el, és az elítélt számára a Btk. 71. § (2)–(3) bekezdése alapján külön magatartási szabályokat írhat elő.
(5) A büntetés-végrehajtási bíró az életfogytig tartó szabadságvesztésből feltételes szabadságra bocsátott elítélt számára a Btk. 71. § (2)–(3) bekezdése alapján külön magatartási szabályokat írhat elő.
(6) Ha a büntetés-végrehajtási bíró az elítéltet nem bocsátotta feltételes szabadságra, a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét később újból megvizsgálhatja. Ebben az esetben elrendelheti a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését.
(7) Ha a büntetés-végrehajtási bíró az elítéltet nem bocsátotta feltételes szabadságra, a feltételes szabadságra bocsátást az elítélt vagy védője is kezdeményezheti. A kérelmet a bv. intézet – értékelő véleményével és javaslatával – harminc napon belül továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz. Ha az egy éven belül ismételten előterjesztett kérelem új körülményre nem hivatkozik, az értékelő vélemény és a javaslat elkészítését a bv. intézet mellőzheti.
(8) Ha a büntetés-végrehajtási bíró az életfogytig tartó szabadságvesztésre ítéltet nem bocsátotta feltételes szabadságra, a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét legkésőbb két év múlva, azt követően évente megvizsgálja. Ilyen esetekben elrendelheti a pártfogó felügyelői vélemény beszerzését.
58. § (1)233 A feltételes szabadságra bocsátásról soron kívül kell határozni, ha a Btk. 92–92/B. §-a alapján beszámított időt is figyelembe véve az elítélt az ügydöntő határozat jogerőre emelkedésekor feltételes szabadságra lenne bocsátható.
(1a)234 Ha az elítélt szabadlábon van, az eljárást az elítélt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(2)235 A büntetés-végrehajtási bíró
a)236 a meghallgatás időpontjáról a bv. intézetet és az ügyészséget, a védőt, ha a pártfogó felügyelő meghallgatása szükséges, a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt, továbbá, ha az elítélt fiatalkorú, a törvényes képviselőjét értesíti,
b) ha az elítélt szabadlábon van, az elítéltet a meghallgatásra idézi.
(2a)237 A Btk. 69. § (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott esetben a büntetés-végrehajtási bíró pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendeli el.
(3)238 Ha a büntetés-végrehajtási bíró azt észleli, hogy az elítéltet a feltételes szabadság kedvezményéből a Btk. 38. § (4) bekezdésében, illetve a Btk. 45. § (7) bekezdésében foglaltak miatt az ügydöntő határozat meghozatalakor ki kellett volna zárni, a Be. 671. § 4. pontja szerinti eljárás lefolytatása érdekében az alapügyben eljárt elsőfokú bíróságot keresi meg, és az elsőfokú bíróság határozatának megküldéséig az eljárást felfüggeszti. Ha a büntetés-végrehajtási bíró megállapítja, hogy a Btk. 38. § (2) bekezdésében meghatározott minimális időtartam a szabadságvesztésből még nem telt el, a feltételes szabadságra bocsátást mellőzi.
(4) Ha a feltételes szabadságra bocsátásról való döntéshez a szükséges adatok hiányoznak, de rövid időn belül beszerezhetők, a büntetés-végrehajtási bíró a feltételes szabadságra bocsátás mellőzése helyett a meghallgatást elnapolja, és a meghallgatásra új határnapot tűz ki.
(5) A bűnügyi költséget az állam viseli.
59. § (1) Ha a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt feltételes szabadságra bocsátását rendelte el, de a bv. intézet a feltételes szabadságra bocsátás esedékességének napjáig arról értesíti, hogy az elítélt súlyos fegyelmi vétséget követett el, a büntetés-végrehajtási bíró a feltételes szabadságra bocsátást újból megvizsgálja, és ennek alapján a végzését hatályon kívül helyezheti.
(2) Ha a büntetés-végrehajtási bíró a szabadlábon lévő elítéltet nem bocsátotta feltételes szabadságra, az elítélt kérelmére, a szabadságvesztés megkezdésére a 39. § szerint halasztást engedélyezhet.
(3)239 Ha a feltételes szabadságra bocsátást elrendelő végzés ellen az ügyészség fellebbezést nyújt be, ennek a feltételes szabadság megkezdésére halasztó hatálya van. Az ügyészség a fellebbezésről – a fellebbezés benyújtásával egy időben – értesíti a bv. intézetet.
(4) Ha a másodfokú bíróság a végzést helyben hagyja, haladéktalanul értesíti a bv. intézetet a szabadítás érdekében.
(5) A (3) bekezdés esetén, ha a másodfokú bíróság a végzést helyben hagyja, a bűnügyi költséget az állam viseli.
60. § (1) Ha a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt feltételes szabadságra bocsátását mellőzte, de úgy ítéli meg, hogy az elítélt később feltételes szabadságra bocsátható, felhívja a bv. intézetet, hogy az általa meghatározott időpontban, amely
a) öt évet meg nem haladó szabadságvesztés esetén nem lehet kevesebb, mint a feltételes szabadságra bocsátás mellőzéséről hozott határozat napjától számított három hónap,
b) öt évet meghaladó tartamú szabadságvesztés esetén nem lehet kevesebb, mint a feltételes szabadságra bocsátás mellőzéséről hozott határozat napjától számított hat hónap,
tegyen újabb előterjesztést.
(2) Az elítélt magatartásában tartósan bekövetkezett, lényeges változásra figyelemmel a bv. intézet ismételten előterjesztést tehet, ha a büntetés-végrehajtási bíró – feltételes szabadságra bocsátást mellőző – határozatától számítva hat hónap már eltelt.
(3) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A feltételes szabadság megszüntetésére irányuló eljárás
61. § (1)240 Ha a magatartási szabályok súlyos megszegése miatt a feltételes szabadság megszüntetésének lehet helye, az ügyészség az elítélt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bírónak indítványt tesz.
(2)241 Ha az elítélt elfogása előtt a hatóság elől elrejtőzött, vagy a még végrehajtásra váró szabadságvesztés tartamára tekintettel, avagy egyéb okból alaposan feltehető, hogy szökésével vagy elrejtőzésével a büntetés végrehajtása alól kivonná magát, illetve alaposan tartani kell attól, hogy szabadságvesztéssel büntetendő újabb bűncselekményt követne el, az ügyészség, az indítvány benyújtása után a büntetés-végrehajtási bíró elrendelheti a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét.
(3) A határozatban a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételének az időtartamáról is rendelkezni kell, amely a feltételes szabadságra bocsátás megszüntetése esetén még letöltendő szabadságvesztés tartamáig terjedhet, de nem haladhatja meg a harminc napot. A határozat a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható.
(4)242 Az ügyészség által elrendelt ideiglenes foganatba vétel időtartama legfeljebb öt nap. Az ügyészség határozata ellen a Be. szerinti panasznak van helye.
(5)243 Az ügyészség indítványának elutasítása esetén a bűnügyi költséget az állam viseli.
(6)244 A feltételes szabadságra bocsátás megszüntetése esetén, ha az elítélt szabadlábon van, a büntetés-végrehajtási bíró végzése elleni fellebbezésnek halasztó hatálya van.
A reintegrációs őrizet elrendelése és megszüntetése, valamint a reintegrációs őrizetben lévő elítélt feltételes szabadságra bocsátására vonatkozó eljárás különleges szabályai245
61/A. §246 (1) A reintegrációs őrizet elrendelésére a bv. intézet tesz előterjesztést a büntetés-végrehajtási bírónak.
(2) A reintegrációs őrizet elrendelését a szabadságvesztés végrehajtása alatt egy alkalommal az elítélt vagy védője is kezdeményezheti. A kérelmet a bv. intézet – értékelő véleményével és javaslatával – tizenöt napon belül továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz.
(3) A reintegrációs őrizet elrendelése esetén a büntetés-végrehajtási bíró jelöli ki az elítélt tartózkodási helyéül szolgáló lakást. A végzésben meghatározza, hogy a kijelölt lakás és a hozzá tartozó bekerített hely milyen – elsősorban a mindennapi élet szokásos szükségleteinek biztosítását szolgáló, munkavégzési vagy gyógykezelési – célból és milyen időtartamban hagyható el.
(4) A reintegrációs őrizet elrendelése iránti előterjesztés tárgyában a büntetés-végrehajtási bíró az iratok alapján is meghozhatja a döntést; az elítélt vagy a védő által benyújtott kérelem tárgyában – az (5) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – meghallgatást tart.
(5) A büntetés-végrehajtási bíró a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül az iratok alapján elutasítja, ha a reintegrációs őrizet elrendelését e törvény kizárja.
(5a)247 Ha a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt reintegrációs őrizetét rendelte el, de a bv. intézet a reintegrációs őrizet esedékességének napjáig arról értesíti, hogy az elítélt súlyos fegyelmi vétséget követett el, a büntetés-végrehajtási bíró a reintegrációs őrizet elrendelését újból megvizsgálja, és ennek alapján a végzését hatályon kívül helyezheti.
(5b)248 Ha a reintegrációs őrizetet elrendelő végzés ellen az ügyészség fellebbezést nyújt be, ennek a reintegrációs őrizet megkezdésére halasztó hatálya van. Az ügyészség a fellebbezésről – a fellebbezés benyújtásával egy időben – értesíti a bv. intézetet.
(6)249 Az elítélt vagy a védő kérelmére a büntetés-végrehajtási bíró a reintegrációs őrizet elrendeléséről szóló határozatnak a lakás kijelölésére, valamint a kijelölt lakás és az ahhoz tartozó bekerített hely elhagyásának feltételeire vonatkozó részét megváltoztathatja vagy eseti jelleggel engedélyezheti az elítélt meghatározott célból történő eltávozását. A büntetés-végrehajtási bíró a kérelemről öt napon belül, sürgős szükség esetén soron kívül – az iratok alapján – határoz. Az eljárást a reintegrációs őrizet végrehajtására kijelölt lakás elhelyezkedése szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(7) A reintegrációs őrizet elrendelésével kapcsolatos eljárás bűnügyi költségét az állam viseli.
61/B. §250 (1) Ha a reintegrációs őrizet alatt az elítélt feltételes szabadságra bocsátásáról kell dönteni, és a bv. intézet az előterjesztésben a feltételes szabadságra bocsátás engedélyezésére tesz javaslatot, a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt meghallgatását mellőzheti.
(2) Ha a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt feltételes szabadságra bocsátását rendelte el, de a bv. intézet a feltételes szabadságra bocsátás esedékességének napjáig arról értesíti, hogy az elítélt a reintegrációs őrizet magatartási, illetve az elektronikus távfelügyeleti eszköz vállalt alkalmazási szabályait megszegte, az elektronikus távfelügyeleti eszközt megrongálta vagy használhatatlanná tette, a büntetés-végrehajtási bíró a feltételes szabadságra bocsátást újból megvizsgálja, és ennek alapján a végzését hatályon kívül helyezheti.
(3)251 Ha a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt feltételes szabadságra bocsátását mellőzte, a reintegrációs őrizetet megszünteti és megteszi a szükséges intézkedéseket a szabadságvesztés fennmaradó részének a letöltése érdekében.
(4)252 Az eljárást a reintegrációs őrizet végrehajtására kijelölt lakás elhelyezkedése szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le. A büntetés-végrehajtási bíró eljárására egyebekben az 57–59. §-t kell alkalmazni.
61/C. §253 (1)254 A reintegrációs őrizet megszüntetéséről a büntetés-végrehajtási bíró a bv. intézet előterjesztésére soron kívül, az iratok alapján határoz. Az eljárást a reintegrációs őrizet végrehajtására kijelölt lakás elhelyezkedése szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(1a)255 A bv. szerv vezetője a 187/E. § (1) bekezdés a) és b) pontja és a 187/F. § (3) bekezdése esetében – kivéve, ha az elítélt ismeretlen helyre távozott – az előterjesztés megküldésével egyidejűleg haladéktalanul kezdeményezi az ügyészségnél a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételének elrendelését. Ez esetben az előterjesztésben utalni kell arra, hogy a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét kezdeményezte a bv. szerv vezetője az ügyészségnél.
(1b)256 Az ügyészség a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételét soron kívül elrendeli, ha
a) a végrehajtásra váró újabb szabadságvesztés tartamára tekintettel alaposan feltehető, hogy az elítélt szökésével vagy elrejtőzésével a büntetés végrehajtása alól kivonná magát,
b) alappal tartani lehet attól, hogy az elítélt szabadságvesztéssel fenyegetett újabb bűncselekményt vagy szabálysértési elzárással is sújtható szabálysértést követne el, illetve a megkezdett cselekményt folytatná, vagy
c) az elítélt a magatartási szabályokat, illetve az elektronikus távfelügyeleti eszköz vállalt alkalmazási szabályait súlyosan megszegte.
(1c)257 Az ideiglenes foganatba vétel a büntetés-végrehajtási bírónak a reintegrációs őrizet megszüntetéséről való döntése meghozataláig, de legfeljebb a még letöltendő szabadságvesztés tartamáig terjedhet. Az ügyészség határozata ellen a Be. szerinti panasznak van helye. Az ideiglenes foganatba vétel végrehajtása érdekében az ügyészség a rendőrség útján intézkedik. Az ügyészség a határozatát haladéktalanul megküldi a büntetés-végrehajtási bírónak.
(1d)258 A határozatban a büntetés-végrehajtási bíró megállapítja a reintegrációs őrizet megszűnésének napját, valamint – kivéve, ha az elítélt ismeretlen helyre távozott vagy a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételére került sor – felhívja az elítéltet, hogy a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére a megjelölt napon és időpontban a bv. intézetben jelenjen meg.
(2) Ha az elítélt ismeretlen helyre távozik, a büntetés-végrehajtási bíró a reintegrációs őrizet megszüntetéséről szóló határozat meghozatalával egyidejűleg elfogatóparancsot bocsát ki.
61/D. §259 E cím alkalmazásával – ideértve a feltételes szabadságra bocsátásról az elítélt meghallgatásának mellőzésével – lefolytatott eljárásokban a 61/A. § (5) és (6) bekezdésében foglalt kivétellel bírósági titkár nem járhat el.
A próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendelése260
61/E. § (1)261 A próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendeléséről a büntetés-végrehajtási bíró az ügyészség indítványára
a) a pártfogó felügyelet magatartási szabályainak súlyos megszegése miatt,
b) a Btk. 60. § (2a) bekezdése alapján kiutasított elítéltnek a felfüggesztett szabadságvesztés próbaideje alatt Magyarország területére történő visszatérése miatt, az ügyészség indítványának beérkezésétől számított nyolc napon belül
az elítélt meghallgatása után határoz.
(2)262 Az eljárást
a) az (1) bekezdés a) pontja szerinti esetben az elítélt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le,
b) az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben az elítélt tényleges tartózkodási helye, illetve ha az elítélt kitoloncolási vagy idegenrendészeti őrizetben van, annak az idegenrendészeti hatóságnak a székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, amelynek területén az elítélt tartózkodik.
(3) A próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását elrendelő végzés elleni fellebbezésnek halasztó hatálya van.
(4) Ha a próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását nem rendelik el, a bűnügyi költséget az állam viseli.
(5) A büntetés-végrehajtási bíró a szabadságvesztés megkezdésére fontos okból halasztást engedélyezhet.
Az elzárás végrehajthatósága megszűnésének megállapítása
62. § (1) A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból, vagy a bv. intézet előterjesztése alapján, a 278. §-ban meghatározott ok fennállása esetén az iratok alapján megállapítja az elzárás végrehajthatósága megszűnését. Az eljárásnak az elítélt kérelmére is helye van.
(2)263 Az eljárást az elzárás végrehajtására kijelölt bv. intézet székhelye, ha az elzárást még nem vették foganatba, az elítélt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(3) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A közérdekű munka végrehajthatósága megszűnésének megállapítása
63. § (1) A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy a pártfogó felügyelő előterjesztésére, a 289. §-ban meghatározott ok fennállása esetén az iratok alapján megállapítja a közérdekű munka végrehajthatósága megszűnését. Az eljárásnak az elítélt kérelmére is helye van.
(2)264 Az eljárást a közérdekű munka végrehajtására kijelölt munkahely, ha a kijelölésre még nem került sor, az elítélt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(3) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A közérdekű munka átváltoztatása szabadságvesztésre
64. § (1)265 A közérdekű munka megtagadása vagy nem teljesítése miatt annak szabadságvesztésre való átváltoztatását az ügyészség a pártfogó felügyelő jelentése alapján indítványozza a büntetés-végrehajtási bírónál.
(2)266 Az eljárást a közérdekű munka végrehajtására kijelölt munkahely, ha a kijelölésre még nem került sor, az elítélt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(3) Ha a büntetés-végrehajtási bíró az indítványnak helyt ad, a közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés tartamát a még le nem töltött munkaórák alapulvételével állapítja meg. Ha az átváltoztatásra nincs ok, a büntetés-végrehajtási bíró munkahely vagy új munkahely kijelölésére hívja fel a pártfogó felügyelőt.
(4) Ha az elítélt felfüggesztett szabadságvesztés próbaidejét tölti, a közérdekű munka szabadságvesztésre történő átváltoztatásakor a büntetés-végrehajtási bíró határozatában megállapítja, hogy a próbaidő az átváltoztatott szabadságvesztés tartamával meghosszabbodik [Btk. 86. § (2)–(3) bekezdés].
(5) Az átváltoztatásról rendelkező végzés elleni fellebbezésnek halasztó hatálya van.
(6)267 Az ügyészség indítványának elutasítása esetén a bűnügyi költséget az állam viseli.
(7) A büntetés-végrehajtási bíró a közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés megkezdésére fontos okból halasztást engedélyezhet, határozathozatal előtt pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el. E végzés ellen nincs helye fellebbezésnek.
65. § (1)268 A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy az ügyészség indítványára a Btk. 49. §-ában meghatározott feltételek fennállása esetén – az iratok alapján – a közérdekű munkát vagy annak hátralévő részét szabadságvesztésre változtatja át.
(2) A bűnügyi költséget az állam viseli.
(3) Az (1) bekezdés alapján átváltoztatott közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztésre halasztás nem engedélyezhető.
A pénzbüntetés végrehajthatósága megszűnésének megállapítása269
65/A. §270 (1) A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy a bv. intézet előterjesztésére a 293/A. § (1) bekezdésében meghatározott ok fennállása esetén, az iratok alapján megállapítja a pénzbüntetés végrehajthatósága megszűnését. Az eljárásnak az elítélt vagy védője kérelmére is helye van.
(2) Az eljárást annak a törvényszéknek a gazdasági hivatala szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, amely a pénzbüntetés végrehajtása érdekében intézkedett. Ha az elítélt fogva van, az eljárást a fogvatartás helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(3) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A pénzbüntetés átváltoztatása szabadságvesztésre
66. § (1)271 A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy az ügyészség indítványára a Btk. 51. §-ában meghatározott feltételek fennállása esetén – az iratok alapján – a pénzbüntetést vagy annak meg nem fizetett részét szabadságvesztésre változtatja át.
(2)272 A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy az ügyészség indítványára a fiatalkorúval szemben kiszabott pénzbüntetés behajthatatlansága esetén – az iratok alapján –, ha a Btk. 112. és 113. §-a a közérdekű munka átváltoztatását lehetővé teszi, a pénzbüntetést közérdekű munkára, ha az kizárt, a pénzbüntetést szabadságvesztésre változtatja át.
(3) Az (1)–(2) bekezdés szerinti eljárást annak a törvényszéknek a gazdasági hivatala szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, amely a pénzbüntetés végrehajtása érdekében intézkedett.
(4) Ha az elítélt felfüggesztett szabadságvesztés próbaidejét tölti, a pénzbüntetés szabadságvesztésre történő átváltoztatásakor a büntetés-végrehajtási bíró határozatában megállapítja, hogy a próbaidő az átváltoztatott szabadságvesztés tartamával meghosszabbodik [Btk. 86. § (2)–(3) bekezdés].
(5) Az (1) és (2) bekezdés alapján meghozott, átváltoztatást elrendelő végzés ellen fellebbezésnek nincs helye.
(6) A bűnügyi költséget az állam viseli.
(7) A büntetés-végrehajtási bíró a pénzbüntetés helyébe lépő szabadságvesztés megkezdésére fontos okból halasztást engedélyezhet. Határozathozatal előtt pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el. E végzés ellen fellebbezésnek nincs helye.
A kiutasítás végrehajthatósága kizártságának megállapítására irányuló eljárás
67. § (1)273 A kiutasítás végrehajtását kizáró ok fennállásának megállapítását az ügyészség az idegenrendészeti hatóság – az elítélt kérelmére vagy hivatalból tett – kezdeményezése alapján indítványozza a büntetés-végrehajtási bírónál. Ha az eljárás az elítéltnek közvetlenül a bírósághoz benyújtott kérelmére indul, a büntetés-végrehajtási bíró beszerzi az ügyészség indítványát.
(2) Az eljárást annak az idegenrendészeti hatóságnak a székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, amelynek területén az elítélt tartózkodik.
(2a)274 Ha az eljárás kérelemre indul és az elítélt idegenrendészeti őrizetben vagy kitoloncolási őrizetben van, a büntetés-végrehajtási bíró a kérelmet az ügyészség indítványának beérkezésétől számított nyolc napon belül bírálja el. Ez esetben a büntetés-végrehajtási bíró az elítéltet az idegenrendészeti hatóság útján idézi.
(3)275 A büntetés-végrehajtási bíró az idegenrendészeti hatóság kezdeményezése alapján az ügyészség indítványára, de legalább kétévenként megvizsgálja a kiutasítás végrehajthatóságát.
(4)276 A büntetés-végrehajtási bíró az iratok alapján hozhatja meg a döntést, ha az ügyészség indítványa a kiutasítás végrehajthatósága kizártságának megállapítására irányul. Az eljárásban bírósági titkár nem járhat el.
(4a)277 Ha az (1) bekezdés szerinti eljárás hivatalból indult, és az elítélt ismeretlen helyen tartózkodik, az eljárás nem függeszthető fel. Az eljárást annak az idegenrendészeti hatóságnak a székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, amelynek az illetékességi területén az elítélt utolsó ismert tartózkodási helye volt. Ez esetben a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt számára hivatalból védőt rendel ki és a döntést iratok alapján hozza meg; az ügyben bírósági titkár nem járhat el.
(4b)278 A (3) bekezdésben meghatározott esetben, ha az elítélt ismeretlen helyen tartózkodik, az eljárást a (4a) bekezdés szerint kell lefolytatni azzal, hogy annak a törvényszéknek a büntetés-végrehajtási bírája az illetékes, amely a kiutasítás végrehajthatósága kizártságának tárgyában korábban határozatot hozott.
(5) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A kiutasítás végrehajthatósága megszűnésének megállapítása279
67/A. § (1) A büntetés-végrehajtási bíró az ügyészség indítványára a 301. § (7) bekezdésében meghatározott ok fennállása esetén az iratok alapján megállapítja a határozatlan tartamú kiutasítás végrehajthatósága megszűnését. Az eljárásnak az elítélt vagy a védő kérelmére is helye van.
(2) Ha az elítélt szabadlábon van, az eljárást az elítélt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye, ha az elítéltnek nincs Magyarországon ismert lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye, az elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le.
(3) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A pártfogó felügyelettel kapcsolatos eljárás
68. § (1) A bv. intézet a pártfogó felügyeletnek a feltételes szabadságra bocsátáskor való elrendelése [Btk. 69. § (1) bekezdés b) pont] iránt a feltételes szabadságra bocsátás esedékessége előtt az 57. § (1) bekezdésében írt előterjesztéssel együtt tesz előterjesztést a büntetés-végrehajtási bíróhoz.
(2) A határozat meghozatala előtt a büntetés-végrehajtási bíró – feltéve, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontjáig rendelkezésre álló idő legalább három hónap – pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el külön magatartási szabály előírása érdekében.
(3) A büntetés-végrehajtási bíró a pártfogó felügyelet elrendeléséről a feltételes szabadságra bocsátásról szóló határozattal dönt, ha az elítélt pártfogó felügyeletét rendeli el, külön magatartási szabályt írhat elő.
(4) A pártfogó felügyelet kötelező alkalmazása esetén a bv. intézet a feltételes szabadságra bocsátás tárgyában megtett előterjesztéshez kapcsolódóan a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontja előtt legalább három hónappal előterjesztést tehet a büntetés-végrehajtási bíróhoz – külön magatartási szabály előírása érdekében – pártfogó felügyelői vélemény beszerzése iránt, ha ez az eredményesebb megelőzés érdekében szükséges.
(5) A (4) bekezdés szerinti előterjesztés alapján a büntetés-végrehajtási bíró pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el, és a pártfogó felügyelet alkalmazásának megállapításával külön magatartási szabályt írhat elő.
(6)280 A büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő a (2) és az (5) bekezdés szerinti pártfogó felügyelői vélemény elkészítése érdekében az elítéltet a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges időpontja előtt legalább két hónappal a bv. intézetben meghallgatja, és vele ettől az időponttól kezdődően rendszeresen kapcsolatot tarthat.
(7)281 A Btk. 70. § (3) bekezdésében foglalt feltételek fennállása esetén a pártfogó felügyelő vagy a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő jelentést készít, és annak megküldésével a pártfogó felügyelet megszüntetésére tesz javaslatot az ügyészségnek.
(8)282 Az ügyészség indítványára a büntetés-végrehajtási bíró az elítélt pártfogó felügyeletét megszünteti, ha a pártfogó felügyelet fele része, de legalább egy év eredményesen eltelt, és annak szükségessége már nem áll fenn. A büntetés-végrehajtási bíró az iratok alapján hozhatja meg a döntést.
(9)283 Az ügydöntő határozatban előírt külön magatartási szabályok megváltoztatása iránt a pártfogó felügyelő vagy a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő tesz javaslatot a büntetés-végrehajtási bírónak. A külön magatartási szabályok megváltoztatása iránti javaslatnak a pártfogolt kérelme alapján is helye van. A büntetés-végrehajtási bíró az iratok alapján hozhatja meg a döntést.
(9a)284 Ha a pártfogó felügyelő vagy a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő javaslatot tesz a büntetés-végrehajtási bírónak külön magatartási szabályok előírására, az elítélt meghallgatása nem mellőzhető.
(10)285 A pártfogolt kérelme esetén a büntetés-végrehajtási bíró a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt meghallgathatja, és pártfogó felügyelői véleményt szerezhet be.
(11) Az e §-ban szabályozott eljárásokban a bűnügyi költséget az állam viseli.
A javítóintézeti nevelés átváltoztatása szabadságvesztésre286
68/A. §287 (1)288 A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy az ügyészség indítványára a Btk. 122. §-ában meghatározott feltételek fennállása esetén – az iratok alapján – a javítóintézeti nevelést vagy annak hátralévő részét szabadságvesztésre változtatja át.
(2) A bűnügyi költséget az állam viseli.
(3) Az (1) bekezdés alapján átváltoztatott javítóintézeti nevelés helyébe lépő szabadságvesztésre halasztás nem engedélyezhető.
Ideiglenes elbocsátás a javítóintézetből és annak megszüntetése
69. § (1) A javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátásra az 57–59. §, a javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátás megszüntetésének a magatartási szabályok megszegése miatt történő elrendelésére a 61. § rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátásra az intézeti tanács tesz előterjesztést a büntetés-végrehajtási bírónak.
(2) A javítóintézetből való ideiglenes elbocsátás megszüntetése iránti eljárásban felmerült bűnügyi költséget az állam viseli, ha a büntetés-végrehajtási bíró a javítóintézetből való ideiglenes elbocsátást nem szünteti meg.
Rendelkezés az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének a hozzáférés végleges megakadályozásával történő végrehajtásáról és annak megszüntetéséről289
69/A. §290 (1) A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy az ügyészség indítványára – az iratok alapján – az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételének végrehajtását az elektronikus adathoz való hozzáférés végleges megakadályozásával rendeli el, ha
a)291 a tárhelyszolgáltató a 324. § (3) bekezdése alapján kiszabott rendbírság ellenére nem teljesíti a kötelezettséget,
b)292 az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételét gyermekpornográfia (Btk. 204–204/A. §) megvalósulása miatt rendelte el, és a tárhelyszolgáltató kötelezettségének nem tesz eleget, a rendbírság kiszabására tekintet nélkül haladéktalanul,
c) az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tételére vonatkozóan a külföldi hatóság jogsegély iránti megkeresése a megkeresés kibocsátásától számított harminc napon belül nem vezetett eredményre.
(2) Az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele végrehajtásának a hozzáférés végleges megakadályozásával történő elrendelése tárgyában hozott határozattal szemben az ügyészség a határozat közlésétől, az elektronikus adat feletti rendelkezésre jogosult a határozat közlésétől – ideértve a Be. 135. § (1) bekezdés b) pontja szerinti hirdetményi úton történő kézbesítést is – számított nyolc napon belül fellebbezhet.
(3) A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból, az ügyészség indítványára vagy a tárhelyszolgáltató kérelmére az elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele végrehajtásának a hozzáférés végleges megakadályozásával történő végrehajtását megszünteti, ha
a) a tárhelyszolgáltató teljesíti az elektronikus adat végleges eltávolítására vonatkozó kötelezettségét,
b) az elektronikus adat feletti rendelkezésre jogosult az elektronikus adatot eltávolítja.
A kényszergyógykezelés felülvizsgálata293
69/B. §294 (1) A büntetés-végrehajtási bíró a kényszergyógykezelés megkezdésétől számított hat hónap eltelte előtt a kényszergyógykezelés szükségességét hivatalból felülvizsgálja. Ha a kényszergyógykezelést nem szünteti meg, a felülvizsgálatot hat hónaponként megismétli.
(2) A büntetés-végrehajtási bíró a kényszergyógykezelés felülvizsgálatáról – ennek keretében fenntartásának szükségességéről vagy megszüntetéséről – tárgyaláson határoz.
(3) A tárgyaláson az ügyészt, a védőt és – feltéve, hogy állapota miatt megjelenhet, és a jogainak gyakorlására képes – a kényszergyógykezelés alatt álló személyt meg kell hallgatni.
(4) Az eljárás lefolytatására, ha elsőfokon nem budapesti székhelyű bíróság járt el, a Budapest Környéki Törvényszék, ha pedig elsőfokon budapesti székhelyű bíróság járt el, a Fővárosi Törvényszék büntetés-végrehajtási bírája illetékes.
(5) Ha a kényszergyógykezelés alatt álló személy a vele szemben hozott ügydöntő határozat jogerőre emelkedése előtt előzetes kényszergyógykezelés hatálya alatt állt, a felülvizsgálatra az (1) bekezdésben megállapított határidőt a büntetőügyben eljáró bíróságnak a kényszerintézkedés indokoltságának felülvizsgálata tárgyában hozott határozata véglegessé válása napjától kell számítani. Ez esetben a felülvizsgálat során a büntetőügyben rendelkezésre álló elmeorvos-szakértői vélemény felhasználható és újabb szakértő kirendelése mellőzhető.
(6) A kényszergyógykezelés felülvizsgálatának az ügyészség indítványára, a kényszergyógykezelés alatt álló, annak házastársa, élettársa, törvényes képviselője vagy a védő kérelmére, továbbá az IMEI főigazgató főorvosa előterjesztésére is helye van.
(7) A büntetés-végrehajtási bíró a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, az iratok alapján elutasíthatja, ha kényszergyógykezelés alatt álló személy, annak házastársa, élettársa, törvényes képviselője vagy a védő a három hónapon belül ismételten előterjesztett kérelemben új körülményre nem hivatkozik. Ezekben az ügyekben bírósági titkár nem járhat el.
(8) A felülvizsgálat előtt – az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel – elmeorvos-szakértői véleményt kell beszerezni. Az eljárásban az IMEI orvosa az elmeorvos-szakértői vélemény kialakításában egyik szakértőként közreműködhet.
(9) A kényszergyógykezelés felülvizsgálatáról hozott végzés ellen a kényszergyógykezelés alatt álló házastársa, élettársa és törvényes képviselője is fellebbezhet.
(10)295 A kényszergyógykezelés megszüntetéséről hozott végzés ellen az ügyészség által benyújtott fellebbezésnek a végrehajtásra halasztó hatálya van.
Mentesítés a végleges hatályú foglalkozástól és járművezetéstől eltiltás, valamint a végleges hatályú kiutasítás alól296
69/C. §297 (1) A foglalkozástól végleges eltiltás, a járművezetéstől végleges eltiltás, illetve a végleges hatályú kiutasítás alóli mentesítést az elítélt, a védő és a fiatalkorú törvényes képviselője az alapügyben elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bírónál kérheti. A végleges hatályú kiutasítás alóli mentesítés iránti kérelmet Magyarország külképviseleténél is elő lehet terjeszteni.
(2) A büntetés-végrehajtási bíró a döntést iratok alapján is meghozhatja, de ezekben az ügyekben bírósági titkár nem járhat el.
(3) A büntetés-végrehajtási bíró a kérelem elbírálása előtt beszerzi a büntető ügyiratokat, valamint az ügyészség nyilatkozatát, továbbá végleges hatályú kiutasítás alóli mentesítés iránti kérelem esetén az idegenrendészeti hatóság, valamint – lehetőség szerint – az elítélt lakóhelye szerinti állam bűnügyi jogsegély teljesítésére feljogosított hatóságának nyilatkozatát.
(4) Ha a mentesítés törvényi előfeltételei hiányoznak, a büntetés-végrehajtási bíró a kérelmet elutasítja.
(5)298 A végleges hatályú foglalkozástól eltiltás, a végleges hatályú járművezetéstől eltiltás, valamint a végleges hatályú kiutasítás alól a büntetés-végrehajtási bíró mentesítést engedélyező végzése ellen az ügyészség által benyújtott fellebbezésnek halasztó hatálya van.
Az elévülés megállapítása
70. § (1)299 A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vagy az ügyészség indítványára, iratok alapján megállapítja a büntetés vagy a javítóintézeti nevelés végrehajthatóságának kizártságát a 28. § szerinti elévülés bekövetkezése miatt.
(2) Az eljárásra – a közérdekű munka kivételével – az a büntetés-végrehajtási bíró illetékes, aki a büntetés végrehajtása érdekében utoljára intézkedett vagy intézkedésre köteles.
70/A. §300
70/B. §301
Utólagos büntetés-végrehajtási bírói eljárás
71. §302 (1)303 A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból, az ügyészség indítványára, az elítélt vagy a védő kérelmére, illetve a végrehajtásért felelős szerv jelzése alapján utólag folytatja le az 52–70. §, illetve a III/A. Fejezet szerinti eljárásokat, ha határozatában nem a törvénynek megfelelően rendelkezett. A III/A. Fejezet szerinti eljárások esetén utólagos büntetés-végrehajtási bírói eljárásnak a határozat meghozatalát követő egy hónapon belül van helye.
(2)304 A büntetés-végrehajtási bíró a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, az iratok alapján elutasíthatja, ha
a) a kérelem a határozat rendelkezésének azt a részét érinti, ami a bírói értékelés eredménye, vagy
b) az elítélt vagy a védője az ismételt kérelemben új körülményre nem hivatkozik.
(3)305 Ha a büntetés-végrehajtási bíró a határozatában nem a törvénynek megfelelően rendelkezett, a határozatot hatályon kívül helyezi és a törvénynek megfelelő határozatot hoz.
(4)306 A bűnügyi költséget az állam viseli.
A végrehajtásért felelős szerv határozatának bírósági felülvizsgálata
72. § (1) A büntetés-végrehajtási bíró – a 24. § szerinti eljárásban –
a) a bírósági felülvizsgálati kérelmet elutasítja, ha az elkésett, e törvényben kizárt vagy nem a jogosulttól származik,
b) a határozatot helyben hagyja, ha a bírósági felülvizsgálati kérelem alaptalan,
c) a határozatot megváltoztatja, ha a bírósági felülvizsgálati kérelem és az iratok alapján lehetséges a törvénynek megfelelő határozat meghozatala,
d) a határozatot hatályon kívül helyezi és a döntésre jogosultat új eljárásra utasítja, ha új határozat meghozatala szükséges.
(2)307 A büntetés-végrehajtási bíró csak az elítélt javára változtathatja meg a végrehajtásért felelős szerv döntését.
(3)308 A büntetés-végrehajtási bíró az iratnak a hozzá érkezésétől számított nyolc napon belül határoz.
(4) A határozat hatályon kívül helyezése vagy megváltoztatása esetén a bűnügyi költséget az állam viseli.
Szigorúbb kezdeti kategória-besorolás, a kockázatelemzés alapján történő kategória-visszasorolás, az azonnali kategória-visszasorolás elrendelésének és a kreditpontszámítás felülvizsgálata309
73. §310 (1) A szigorúbb kezdeti kategória-besorolásról, a kockázatelemzés alapján történő kategória-visszasorolásról hozott határozattal szembeni bírósági felülvizsgálati kérelmet a büntetés-végrehajtási bíró az iratnak a hozzá érkezésétől számított tizenöt napon, a kreditpontszámítás vizsgálatáról hozott határozattal szembeni bírósági felülvizsgálati kérelem esetén harminc napon belül bírálja el. A szigorúbb kezdeti kategória-besorolással kapcsolatos eljárást annak a bv. intézetnek a székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, ahol az elítélt kockázatelemzési vizsgálatát elvégezték.
(2) Az azonnali kategória-visszasorolás elrendeléséről hozott határozattal szembeni bírósági felülvizsgálati kérelmet a büntetés-végrehajtási bíró az iratnak a hozzá érkezésétől számított öt napon belül bírálja el.
(3) A bűnügyi költséget az állam viseli.
Az elítélt sajtó útján történő nyilatkozattételével, nyilatkozata közzétételével kapcsolatos eljárás
74. § (1) Az elítéltnek a 124. § szerinti nyilatkozattételét és a 125. § szerinti nyilatkozat közzétételét megtagadó, határozattal szemben benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmét a büntetés-végrehajtási bíró az iratnak a hozzá érkezésétől számított öt napon belül – az iratok alapján – bírálja el.
(2) Ha a bíróság az országos parancsnok határozatát helybenhagyja, a közlésre szánt anyagot haladéktalanul meg kell semmisíteni.
(3) A bűnügyi költséget az állam viseli.
A fenyítés felülvizsgálata
75. § (1)311 A bv. intézet magánelzárás fenyítést kiszabó határozatával szembeni bírósági felülvizsgálati kérelmet a büntetés-végrehajtási bíró az iratnak a hozzá érkezésétől számított öt napon belül bírálja el. A büntetés-végrehajtási bíró a felülvizsgálat során a magánelzárás fenyítéssel járó kreditpontlevonás mértékét is vizsgálja.
(2) A bűnügyi költséget az állam viseli.
(3)312 Az (1)–(2) bekezdés irányadó az elzárásra ítéltnek és a szabálysértési elzárást töltő elkövetőnek, valamint a letartóztatottnak és a rendbírság helyébe lépő elzárásra kötelezettnek a magánelzárás fenyítést kiszabó határozat elleni bírósági felülvizsgálati kérelme elbírálására.
75/A. §313
AZ ALAPVETŐ JOGOKAT SÉRTŐ ELHELYEZÉSI KÖRÜLMÉNYEK MIATTI KÁRTALANÍTÁSI ELJÁRÁS
Az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítási eljárás alapvető szabályai
75/B. § (1) Kártalanítás jár az elítéltnek a fogvatartása során a jogszabályban előírt élettér biztosításának hiánya és az ehhez esetlegesen kapcsolódó más, a kínzás, kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód tilalmába ütköző elhelyezési körülmény, különösen az illemhely elkülönítésének a hiánya, a nem megfelelő szellőztetés, világítás, fűtés vagy rovarirtás (a továbbiakban együtt: alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények) által előidézett sérelem miatt.
(2) A kártalanítás minden egyes, az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények között eltöltött nap után jár.
(3) A kártalanítás megfizetésére az állam köteles.
(4)315 Az (1) bekezdésben meghatározott jogcímen további kártérítésnek vagy sérelemdíjnak, illetve egyéb személyiségi jogi igényérvényesítésnek helye nincs, de az elítélt jogosult az ezt meghaladó igényét polgári bíróság előtt érvényesíteni.
(5) A kártalanítási kérelem attól a naptól számított hat hónapon belül terjeszthető elő, amelyen az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények megszűntek. E határidő elmulasztása jogvesztő. Nem tekinthető az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmény megszűnésének, ha e körülmény fennállása legfeljebb harminc napra azért szakad meg, mert az elítélt elhelyezése során a jogszabályban előírt élettér biztosítva volt.
(6) A kártalanításból nem lehet levonni az elítélt fogvatartásával összefüggő, e törvény szerint az elítéltet terhelő költséget vagy díjat.
(7) Az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítási eljárás e Fejezetben meghatározott szabályait értelemszerűen alkalmazni kell az egyéb jogcímen fogvatartottra is.
75/C. § (1) A kártalanítási eljárás során felmerülő bűnügyi költséget az állam viseli.
(2) Ha az elítélt szabadult, az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítási eljárásban jogi képviselőt hatalmazhat meg. Ez esetben védő alatt a jogi képviselőt is érteni kell.
A kártalanítási kérelem benyújtása és a büntetés-végrehajtási szervezet által történő elintézése
75/D. § (1) A kártalanítási kérelem előterjesztésére az elítélt vagy védője jogosult.
(2) Első alkalommal a kártalanítási kérelem akkor nyújtható be, ha az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények legalább két hónapig fennálltak, kivéve, ha
a) a fogvatartott ennél hamarabb szabadul vagy
b) az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények ennél rövidebb idő után megszűntek.
(3) A kártalanítási kérelem benyújtásától számított hat hónapon belül újabb kérelem nem terjeszthető elő, kivéve ha
a) a fogvatartott ennél hamarabb szabadult vagy
b) az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények ezalatt az időtartam alatt megszűntek.
(4) A kártalanítási kérelmet a jogszabályban a kérelem benyújtására rendszeresített nyomtatványon, a fogvatartás helye szerinti bv. intézetnél, ha pedig az elítélt már szabadult, annál a bv. intézetnél kell benyújtani, ahonnan a szabadítás történt.
(5) A kérelemben meg kell jelölni, hogy az elítélt pontosan melyik bv. intézet vonatkozásában, milyen időszakra kéri a kártalanítást, és hogy a jogszabályban előírt élettér biztosításának hiányához kapcsolódó más alapvető jogot sértő elhelyezési körülmény fennállására hivatkozik-e. A kérelemben nyilatkozni kell arról, hogy az elítélt javára az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatt az EJEB kártérítésre kötelezte-e az államot, illetve a polgári bíróság ítélt-e meg kártérítést vagy sérelemdíjat, és ha igen, melyik bíróság, milyen ügyszámon.
75/E. § A bv. intézet harminc napon belül, ha a kérelem több bv. intézetet érint, negyvenöt napon belül dönt
a) a kérelem visszautasításáról,
b) a kérelem egyszerűsített elbírálásáról vagy
c) a kérelem büntetés-végrehajtási bíróhoz történő továbbításáról.
75/F. § (1) A bv. intézet a kérelmet visszautasítja, ha
a) a kérelem elkésett,
b) a kérelem nem felel meg a 75/D. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott feltételeknek,
c) a kérelem nem az arra jogosulttól származik,
d) a kérelmet nem a jogszabályban a kérelem benyújtására rendszeresített nyomtatványon nyújtották be,
e) a kérelem nem tartalmazza a jogszabályban meghatározott adatokat és ezért érdemi elbírálásra alkalmatlan, vagy
f) a kérelemben kifogásolt időszak tekintetében a bv. intézet korábban a kérelem egyszerűsített elbírálásáról döntött vagy a büntetés-végrehajtási bíró kártalanítást ítélt meg.
(2) A bv. intézet a kérelem visszautasításáról határozattal dönt, amelyben tájékoztatja az elítéltet és a védőt a visszautasítás pontos okáról, illetve ha az lehetséges, a visszautasítási ok elhárításához szükséges hiányosságok pótlásának a lehetőségéről.
(3) A visszautasításról hozott határozattal szemben jogorvoslatnak helye nincs, de az elítélt vagy a védő a kézbesítéstől számított nyolc napon belül kérheti a kérelemnek a büntetés-végrehajtási bíróhoz történő felterjesztését. Ennek lehetőségéről az elítéltet és a védőt a határozatban tájékoztatni kell.
(4) Ha az elítélt vagy a védő a visszautasítást követően nyolc napon belül azt kéri, a bv. intézet a kérelmet a jogszabályban meghatározott iratokkal együtt nyolc napon belül továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz. Ebben az esetben a bv. intézetnek a visszautasításról szóló határozata hatályát veszti.
(5) Ha a bv. intézet a kérelmet az (1) bekezdés d) vagy e) pontjában meghatározott ok miatt utasította vissza és az elítélt vagy a védő a (3) bekezdés szerinti felterjesztés iránti kérelmével egyidejűleg a visszautasítás alapjául szolgáló hiányosságokat pótolja, a bv. intézet a (4) bekezdés szerinti továbbítás helyett – ha annak feltételei fennállnak – a kérelem egyszerűsített elbírálásról dönt vagy a kérelmet a 75/H. §-a alapján továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz.
75/G. § (1) A bv. intézet határozattal a kérelem egyszerűsített elbírálásáról dönt, ha
a) nincs helye a kérelem visszautasításának,
b) az elítéltnek a jogszabályban előírt élettér biztosításának hiánya miatti kifogása megalapozott,
c) a fogvatartás alapjául szolgáló büntetőügyben a bíróság nem ítélt meg polgári jogi igényt, illetve a polgári jogi igény érvényesítését nem utasította egyéb törvényes útra,
d) a kérelemben kifogásolt időszakra vonatkozóan az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatt
da) az elítélt korábban a büntetés-végrehajtási bíróhoz kártalanítási kérelmet nem nyújtott be vagy ilyen kérelmet a bv. intézet a büntetés-végrehajtási bíróhoz nem továbbított,
db) az EJEB az államot nem kötelezte kártérítésre,
dc) a kérelem alapján megállapítható, hogy az elítélt részére a polgári bíróság kártérítést vagy sérelemdíjat nem ítélt meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek fennállása esetén a bv. intézet nem vizsgálja, hogy az elítéltnek a jogszabályban előírt élettér biztosításának hiányához kapcsolódó más alapvető jogot sértő elhelyezési körülmény fennállására vonatkozó kifogása megalapozott-e.
(3) Egyszerűsített elbírálás esetén a kártalanítás egy napra eső összege ezerkettőszáz forint.
(4) A bv. intézet a kártalanítás összegét a kártalanítás napi tételének és az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények között fogvatartásban töltött napok számának a szorzataként állapítja meg.
(5) A kérelem egyszerűsített elbírálása esetén az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények között fogvatartásban töltött idő a kérelemben kifogásolt időszak lehet, ami legfeljebb a kérelem keltének napjáig terjedhet.
(6) Az egyszerűsített elbírálásról hozott határozattal szemben jogorvoslatnak helye nincs, de az elítélt vagy a védő a kézbesítéstől számított nyolc napon belül kérheti a kérelemnek a büntetés-végrehajtási bíróhoz történő felterjesztését. Ennek lehetőségéről az elítéltet és a védőt a határozatban tájékoztatni kell.
(7) Ha az elítélt vagy a védő az egyszerűsített elbírálást követően nyolc napon belül azt kéri, a bv. intézet a kérelmet és az egyszerűsített elbírálásról szóló határozatot a jogszabályban meghatározott iratokkal együtt nyolc napon belül továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz. Ebben az esetben a bv. intézetnek az egyszerűsített elbírálásról szóló határozata hatályát veszti.
(8) Ha az elítélt vagy a védő a (7) bekezdés szerinti felterjesztés iránti kérelmében kizárólag elírásra vagy számítási hibára hivatkozik, a bv. intézet a (7) bekezdés szerinti továbbítás helyett – ha annak feltételei fennállnak – a határozatot a 23. §-ban meghatározottak szerint kijavítja.
(9) Ha az elítélt vagy a védő nem kérte az egyszerűsített elbírálás során hozott határozat büntetés-végrehajtási bírónak történő megküldését, a bv. intézet nyolc napon belül a határozatot megküldi az igazságügyért felelős miniszternek.
75/H. § Ha nincs helye a kérelem visszautasításának és az egyszerűsített elbírálásának sem, akkor a bv. intézet a kérelmet a jogszabályban meghatározott iratokkal együtt továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz.
75/I. § (1) A 75/D. § (2) bekezdés a) vagy b) pontja, illetve (3) bekezdés a) vagy b) pontja alapján benyújtott kérelem kivételével az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények fennállása esetén a kérelem elintézése mellett a 75/E. §-ban meghatározott határidőn belül a bv. intézet parancsnoka megteszi a szükséges intézkedéseket e körülmények megszüntetése vagy a sérelem ellensúlyozása érdekében. A bv. intézet parancsnoka – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – az intézkedésről határozattal dönt.
(2) Ha a jogszabályban előírt élettér biztosításának hiányából eredő alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmény megszüntetése az adott bv. intézeten belül nem oldható meg, a bv. intézet parancsnoka soron kívül kezdeményezi a BVOP-nál az elítéltnek a jogszabályban előírt élettér biztosítására alkalmas más bv. intézetbe való átszállítását. A BVOP a megkeresésről nyolc napon belül, indokolt határozattal dönt. Az átszállításról való döntés során figyelemmel kell lenni az elítélt kapcsolattartási jogára.
(3) Ha a jogszabályban előírt élettér biztosításának hiányából eredő alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmény megszüntetése sem az adott bv. intézeten belül, sem más bv. intézetbe való átszállítással nem oldható meg, a bv. intézet parancsnoka intézkedik a sérelem ellensúlyozása érdekében, ha annak feltételei biztosítottak.
A büntetés-végrehajtási bíró eljárása az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülményekből eredő sérelem orvoslására
75/J. § (1) A kártalanítási kérelemmel kapcsolatos eljárást annak a bv. intézetnek a székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, amely a kérelmet továbbította, abban az esetben is, ha az elítéltet ezt követően átszállítják. Ha az elítélt szabadult, az eljárást a szabadítást végző bv. intézet székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró folytatja le, de az elítélt vagy a védő a kérelmében kérheti, hogy az elítélt lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bíró járjon el.
(2) A büntetés-végrehajtási bíró a kártalanítási kérelemről iratok alapján is meghozhatja a döntést, illetve az ügyészség véleményének beszerzését mellőzheti.
75/K. § (1) A büntetés-végrehajtási bíró hivatalból vizsgálja, hogy az elítélt javára az alapvető jogot sértő elhelyezési körülmények miatt az EJEB az államot kártérítésre kötelezte-e, illetve a polgári bíróság ítélt-e meg kártérítést vagy sérelemdíjat, és ha igen, a büntetés-végrehajtási bíró a döntés előtt beszerzi a vonatkozó határozatokat.
(2) A büntetés-végrehajtási bíró döntése a kérelemhez kötött.
(3) Ha a kérelem nem tartalmazza a jogszabályban meghatározott adatokat, a büntetés-végrehajtási bíró – a hiányok megjelölése mellett – tizenöt napos határidő megadásával felhívja az elítéltet és a védőt a kérelem hiányosságainak pótlására. Ha az elítélt vagy a védő a hiánypótlásnak az előírt határidőn belül nem vagy csak részben tesz eleget, a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján kell elbírálni.
(4) Ha az elítélt a kérelem benyújtását követően ismeretlen helyre távozott, és a büntetés-végrehajtási bíró az eljárást felfüggeszti, öt év elteltével az eljárás megszűnik.
75/L. § A büntetés-végrehajtási bíró a kérelmet annak a bírósághoz érkezését követően harminc napon belül érdemi vizsgálat nélkül az iratok alapján elutasítja, ha
a) a kérelem elkésett,
b) a kérelem nem felel meg a 75/D. § (2)–(3) bekezdésében meghatározott feltételeknek,
c) a kérelem nem az arra jogosulttól származik,
d) a kérelmet nem a jogszabályban a kérelem benyújtására rendszeresített nyomtatványon nyújtották be,
e) a kérelem a 75/K. § (3) bekezdése szerinti hiánypótlás ellenére érdemi elbírálásra alkalmatlan, vagy
f) a kérelemben megjelölt időszakra vonatkozóan az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatt
fa) az elítélt részére a büntetés-végrehajtási bíró kártalanítást ítélt meg vagy a bv. intézet egyszerűsített elbírálás keretében kártalanításról döntött,
fb) az EJEB az államot kártérítésre kötelezte, vagy
fc) az elítélt részére a polgári bíróság kártérítést vagy sérelemdíjat ítélt meg.
75/M. § (1) Ha a kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasításának nincs helye és az elítéltnek kártalanítás jár, a büntetés-végrehajtási bíró hivatalból megvizsgálja, hogy a fogvatartás alapjául szolgáló büntetőügyben az eljáró bíróság a sértett vagy örököse javára polgári jogi igényt ítélt-e meg, vagy a polgári jogi igény érvényesítését egyéb törvényes útra utasította-e.
(2) Ha a büntetés-végrehajtási bíró megállapítja, hogy nincs az (1) bekezdésben meghatározott feltételnek megfelelő sértett, a kártalanítási kérelemről annak a bírósághoz érkezését követően hatvan napon belül dönt.
(3) Ha a büntetés-végrehajtási bíró megállapítja, hogy van az (1) bekezdésben meghatározott feltételnek megfelelő sértett, tizenöt napos határidő megadásával felhívja a sértettet, hogy nyilatkozzon a jogszabályban meghatározott, a kérelem elbírálásához szükséges körülményekről.
(4) Ha a sértett megkeresése hatvan napon belül nem vezetett eredményre, a büntetés-végrehajtási bíró a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj megtérülésének figyelmen kívül hagyásával hozza meg a döntést.
(5) Ha a sértett a (3) bekezdés alapján bejelentette, hogy igényt tart a még fennálló követelés kielégítésére, a büntetés-végrehajtási bíró a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj teljesítésével kapcsolatosan beszerzi az elítélt nyilatkozatát.
(6) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a büntetés-végrehajtási bíró a kártalanítási kérelemről annak a bírósághoz érkezését követően százhúsz napon belül dönt.
75/N. § (1) Kártalanítás megítélése esetén a büntetés-végrehajtási bíró az elhelyezési körülményeket összességükben értékeli, és az okozott sérelem mértékének megfelelően határozza meg a kártalanítás napi tételének az összegét, majd ezt követően állapítja meg a kártalanítás összegét a kártalanítás napi tételének és az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények között fogvatartásban töltött napok számának a szorzataként.
(2) A kártalanítás büntetés-végrehajtási bíró által történő megítélése esetén a kártalanítás egy napra eső összege legalább ezerkettőszáz forint, legfeljebb ezerhatszáz forint.
(3) A kártalanítás megítélése esetén az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények között fogvatartásban töltött idő a kérelemben kifogásolt időszak lehet, ami legfeljebb a kérelem keltének napjáig terjedhet.
(4) A büntetés-végrehajtási bíró a határozatban megállapítja a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultjának a még fennálló követelése erejéig a kártalanításból történő levonásra való jogosultságát, ha
a) a sértett javára megítélt polgári jogi igényt, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítést vagy sérelemdíjat az elítélt még nem vagy csak részben teljesítette, és
b) az elítélt vagy védője ilyen irányú védekezését vizsgálva megállapította, hogy a Polgári Törvénykönyv szerinti elévülési idő még nem telt el.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a büntetés-végrehajtási bíró a jogosult még fennálló követelésének az összegét arra tekintet nélkül állapítja meg, hogy a kártalanítási kérelemben kifogásolt fogvatartás alapjául szolgáló büntetőügyben az elítélt felelősségét olyan bűncselekmény miatt is megállapították, amelynek a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultja nem volt sértettje.
(6) Ha a kártalanítási kérelemben kifogásolt fogvatartás alapjául több büntetőügy szolgált, a (4) bekezdésben meghatározott esetben a büntetés-végrehajtási bíró a jogosult még fennálló követelésének az összegét arra tekintet nélkül állapítja meg, hogy az elítélt felelősségét olyan bűncselekmény miatt is megállapították, amelynek a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultja nem volt sértettje.
(7) A (4) bekezdésben meghatározott esetben a büntetés-végrehajtási bíró határozata tartalmazza az arra történő figyelmeztetést is, hogy az igazságügyért felelős miniszter által ténylegesen kifizetett összeg az esetlegesen fennálló egyéb kielégítendő követelésekre, valamint a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultja javára már korábban teljesített kifizetésekre tekintettel a határozatban megállapítottnál alacsonyabb lehet.
(8) A büntetés-végrehajtási bíró határozata ellen bejelentett fellebbezésnek a kártalanítás kifizetésére halasztó hatálya van.
(9) A büntetés-végrehajtási bíró a jogerős határozatot a jogerőre emelkedést követő tizenöt napon belül megküldi az igazságügyért felelős miniszternek.
Az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatt megítélt kártalanítás kifizetése
75/O. § (1) A kártalanítással összefüggő kifizetés iránt az igazságügyért felelős miniszter intézkedik a bv. intézet határozatának vagy a büntetés-végrehajtási bíró jogerős ügydöntő végzésének (a továbbiakban együtt: kártalanítási döntés) az igazságügyért felelős miniszterhez történő érkezésétől számított
a) kilencven napon belül,
b) a 75/R. § (1) bekezdése szerinti esetben százhúsz napon belül.
(2) Az igazságügyért felelős miniszter a kártalanítási döntés érkezésétől számított tíz napon belül a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar hivatali szerve által vezetett nyilvántartás alapján ellenőrzi, hogy az elítélttel szemben van-e olyan végrehajtási eljárás, amely érdemi befejezéssel nem érintett.
(3) Ha (2) bekezdés szerinti ellenőrzés alapján adat merül fel arra vonatkozóan, hogy érdemi befejezéssel nem érintett végrehajtási eljárás van a nyilvántartásban, az igazságügyért felelős miniszter tíz napon belül megkeresi a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar hivatali szervét. A megkeresésben közölni kell
a) az elítélt természetes személyazonosító adatait,
b) az elítélt javára megítélt kártalanítás tényét,
c) az elítélt javára megítélt kártalanítás összegét és
d) a kifizetés (1) bekezdés a) pontjában meghatározott határidejét és az ügy azonosítását elősegítő azonosító adatot.
(4) A Magyar Bírósági Végrehajtói Kar hivatali szerve a kapott értesítést tíz napon belül megküldi az elítélttel szemben érdemi befejezéssel nem érintett végrehajtási eljárást folytató végrehajtónak. A végrehajtó az (1) bekezdés a) pontja szerinti teljesítési határnapot megelőző huszadik napig az igazságügyért felelős miniszterhez beérkezően foganatosíthat követelésfoglalást az elítélt javára megítélt kártalanítás terhére.
(5) A végrehajtó a (4) bekezdés szerinti értesítés alapján kizárólag abban az esetben foganatosíthat a 75/P. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott követelésre vonatkozó követelésfoglalást, ha
a) előtte nincs folyamatban a 75/P. § (1) bekezdés a), illetve b) pontjában meghatározott követelésre vonatkozó végrehajtási eljárás, vagy
b) az elítélt javára megítélt kártalanítás összege meghaladja az általa folytatott végrehajtási eljárás alapját képező, a 75/P. § (1) bekezdés a), illetve b) pontjában meghatározott követelések összegét.
(6) A végrehajtó nem foganatosíthat a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 4. §-a alapján általa folytatott, közigazgatási végrehajtás hatálya alá tartozó követelésre vonatkozó követelésfoglalást.
(7) A (3) bekezdés szerinti esetben a kártalanítás kifizetésére csak a végrehajtó által foganatosított követelésfoglalást követően kerülhet sor azzal, hogy ha
a) a követelésfoglalás az (1) bekezdés a) pontja szerinti teljesítési határnapot megelőző huszadik napig nem érkezik meg az igazságügyért felelős miniszterhez, vagy
b) a követelésfoglalás nem tartalmazza a követelésnek a 75/P. § (1) bekezdése szerinti jogcímét, a fennálló követelés összegét, és a feleknek a végrehajtó rendelkezésére álló adatait,
akkor a kártalanítás kifizetésére annak figyelmen kívül hagyásával kerül sor.
(8) Ha a végrehajtó által foganatosított követelésfoglalás és a büntetés-végrehajtási bíró határozatában megállapított, a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultjának még fennálló követelése ugyanazon követelésre vonatkozik, az igazságügyért felelős miniszter a büntetés-végrehajtási bíró határozata erre vonatkozó részének a figyelmen kívül hagyásával a végrehajtó által foganatosított követelésfoglalást teljesíti.
(9) Ha adat merül fel arra vonatkozóan, hogy az igazságügyért felelős miniszter a polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultjának a büntetés-végrehajtási bíró határozatában a 75/N. § (4) bekezdése alapján megállapított ugyanazon követelésére tekintettel korábban a jogosult javára már kifizetést teljesített, az újabb kifizetés összegét ennek figyelembevételével állapítja meg és teljesíti.
75/P. § (1) Ha a kártalanítás összege nem fedezi a kielégítendő valamennyi követelést, a kifizetés során a kielégítési sorrend a következő:
a) a gyermektartásdíj iránti követelés,
b) a büntetés-végrehajtási bíró határozatában a 75/N. § (4) bekezdése alapján megállapított vagy a végrehajtó követelésfoglalásával érintett, bűncselekmény miatt megítélt polgári jogi igény, illetve a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj,
c) a végrehajtó követelésfoglalásával érintett más jogcímen fennálló követelés.
(2) Az (1) bekezdés b) pontját alkalmazni kell a fogvatartás alapjául szolgáló büntetőügyön kívül bármely más, az elítélt által elkövetett bűncselekmény miatt megítélt polgári jogi igény vagy bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj esetén is, ha azzal kapcsolatban a végrehajtó követelésfoglalást foganatosított.
(3) Ha a kártalanítás összege nem fedezi az azonos soron felsorolt valamennyi követelést, akkor e követeléseket a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel arányosan kell kielégíteni.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben, ha az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott követelésekre is kibocsátottak követelésfoglalást, az igazságügyért felelős miniszter ezen, az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott soron felsorolt követelések esetén arányosítás nélkül teljesíti a követelésfoglalást. Ebben az esetben az igazságügyért felelős miniszter a kártalanítási összegnek az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott követelések esetleges levonása után fennmaradó részét egy összegben teljesíti,
a) ha egy végrehajtó intézkedett követelésfoglalás iránt, akkor ennek a végrehajtónak, aki ezt követően a Vht. VIII. Fejezetében meghatározottakra tekintettel gondoskodik a követelések kielégítéséről;
b) ha több végrehajtó intézkedett követelésfoglalás iránt, akkor annak a végrehajtónak, akinek az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott követelésre vonatkozó követelésfoglalása elsőként érkezett be az igazságügyért felelős miniszterhez, aki ezt követően a Vht.-ban meghatározottakra tekintettel gondoskodik a többi végrehajtó által benyújtott követelésfoglalások figyelembevételével a felosztás végrehajtásáról és a követelések kielégítéséről.
(5) A (4) bekezdés b) pontjában meghatározott esetben az igazságügyért felelős miniszter a kifizetéssel egyidejűleg tájékoztatja a végrehajtót a többi, az ügyben az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott követelésre vonatkozó követelésfoglalást benyújtó végrehajtó nevéről és az általuk foganatosított követelésfoglalásokkal érintett végrehajtási ügyek ügyszámáról.
(6) Ha az igazságügyért felelős miniszter a 75/O. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott határidőn belül nem vagy nem a teljes összegben teljesíti a végrehajtó által foganatosított követelésfoglalást, azt külön tájékoztatás nélkül úgy kell tekinteni, hogy az (1), (3) és (4) bekezdésben meghatározottakra tekintettel a kártalanítás összege nem fedezte a kielégítendő valamennyi követelést.
75/Q. § (1) Ha az elítélt a kártalanítás iránti kérelmet a fogvatartása alatt nyújtotta be és részére kifizetést kell teljesíteni, az igazságügyért felelős miniszter rövid úton a BVOP megkeresésével ellenőrzi, hogy az elítélt fogvatartása a kifizetés 75/O. § (1) bekezdésében meghatározott határidejéig várhatóan fennáll-e.
(2) Ha a BVOP az igazságügyért felelős minisztert arról tájékoztatja, hogy az elítélt már szabadult, az igazságügyért felelős miniszter mindaddig nem teljesíti a kifizetést, amíg az elítélt a 75/S. § (2) bekezdése alapján a számlaszám megváltozását be nem jelenti.
(3) Ha a BVOP az igazságügyért felelős minisztert arról tájékoztatja, hogy az elítélt a kifizetés 75/O. § (1) bekezdésében meghatározott határidejéig várhatóan szabadulni fog, az igazságügyért felelős miniszter abban az esetben teljesíti a kifizetést, ha azt a 75/R. §-ban meghatározottakra tekintettel teljesíteni lehet. Ha nem teljesíthető a kifizetés, a (2) bekezdésben meghatározottak szerint kell eljárni.
75/R. § (1) Ha az elítélt részére kifizetést kell teljesíteni, a kifizetést megelőzően a 75/O. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott határidőre figyelemmel az igazságügyért felelős miniszter megkeresi az állami adó- és vámhatóságot, hogy az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvény hatálya alá tartozó végrehajtási eljárás folyamatban léte esetén a szükséges végrehajtási cselekményeket foganatosítsa.
(2) A megkeresésben közölni kell
a) az elítélt természetes személyazonosító adatait,
b) az elítéltnek kifizetendő kártalanítás összegét,
c) az elítélt által a kifizetésre megjelölt számla számát, és
d) a kifizetés tervezett napját.
(3) Ha az állami adó- és vámhatóság a megkeresés alapján azt állapítja meg, hogy az elítélttel szemben az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvény hatálya alá tartozó végrehajtási eljárás nincs folyamatban, az igazságügyért felelős miniszter által megküldött személyes adatokat azonnal törli.
75/S. § (1) A kifizetés
a) a kártalanítási döntés alapján az elítélt részére
aa) – ha fogva van – a bv. intézet által kezelt letéti számlájára való átutalással,
ab) szabadlábra helyezését követően kizárólag olyan fizetési számlára való átutalással, amelynek számlatulajdonosa és a számla feletti kizárólagos rendelkezési jogosultja az elítélt,
b) a polgári jogi igény vagy a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultja részére, az általa megjelölt számlaszámra utalással vagy a lakcímére történő kézbesítéssel
történik.
(2) A teljesítési adatok, így különösen a számlaszám megváltoztatását, az elítélt, illetve a polgári jogi igény vagy a bűncselekmény miatt megítélt kártérítés vagy sérelemdíj jogosultja az igazságügyért felelős miniszterhez megtett bejelentéssel – legfeljebb egy alkalommal – kezdeményezheti. A számlaszám megváltoztatása esetén az elítéltnek igazolnia kell, hogy az a saját nevére szól. A változás akkor vehető figyelembe, ha a kifizetés még nem történt meg.
(3) Az igazságügyért felelős miniszter a 75/O. § (3) bekezdése szerinti végrehajtási eljárással kapcsolatos személyes adatokat a kártalanítás kifizetése céljából, a fejezeti kezelésű előirányzat terhére történő kifizetések bizonylatainak a jogszabályban rögzített megőrzési határidejéig kezelheti.
AZ ADATKEZELÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
76. § (1) E törvényben meghatározott feladatai teljesítése céljából a bíróság, az ügyészség és a végrehajtásért felelős szerv a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtására vonatkozó adatokat, továbbá a végrehajtással összefüggésben az elítéltre vagy az egyéb jogcímen fogvatartottra vonatkozó személyes adatokat kezeli.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatkezelés kiterjed
a) a büntetőügyben eljáró bíróság, ügyészség megnevezésére, határozatának számára és keltére, jogerőre emelkedésének napjára, a kiszabott büntetés, alkalmazott intézkedés nemére, tartamára és mértékére, az előírt magatartási szabályra vagy kötelezettségre, a bűncselekmény Btk. szerinti megnevezésére és minősítésére, az elkövetői minőségre, valamint a bűnismétlésre vonatkozó adatokra, kényszerintézkedés esetén az eljáró bíróság, ügyészség megnevezésére és az ügyszámra, az ezzel kapcsolatos valamennyi határozat keltére, jogerőre emelkedésének napjára, továbbá a kényszerintézkedés tartamára,
b)316 az elítélt, vagy az egyéb jogcímen fogvatartott természetes személyazonosító adataira, nemére, állampolgárságára, – hontalan személy esetén – a hontalansága tényére, lakcímére, értesítési címére, tényleges tartózkodási helyére, kézbesítési címére, biztonságos elektronikus kapcsolattartásra szolgáló elérhetőségére, elektronikus levelezési címére, hangkapcsolatot biztosító vagy más elektronikus elérhetőségére, katona elítélt esetén annak rendfokozatára, címzetes rendfokozatára, valamint állományilletékes alakulata vagy testülete megnevezésére és címére,
c) az elítélt vagy a kényszerintézkedés hatálya alatt álló családi állapotára, iskolai végzettségére és szakképzettségére, a kényszergyógykezelt családi állapotára,
d) az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott törvényes képviselőjének, meghatalmazott vagy kirendelt védőjének, jogi eljárásban eljáró képviselőjének, valamint a kényszergyógykezelt házastársának, továbbá nem magyar állampolgárságú fogvatartott esetén az állampolgársága szerinti diplomáciai vagy konzuli képviselet eljáró tagjának családi és utónevére, továbbá – ha azokat megadja – a levelezési címére, telefonszámára, illetve e-mail címére,
e) az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott részére kiállított, a személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány és járművezetéstől eltiltás hatálya alatt álló esetében a vezetői engedély okmányazonosítójára és érvényességi idejére, továbbá az okmányt kiállító hatóság megnevezésére,
f)317 a szabadságvesztés és az elzárás hatálya alatt álló arcképmására és hangjára, társadalombiztosítási azonosító jelére, az egészségügyről szóló törvényben meghatározott egészségügyi adataira (a továbbiakban: egészségügyi adat), esetleges káros szenvedélyeire, szociális helyzetére, így különösen családi körülményeire, valamint jövedelmi és vagyoni körülményeire vonatkozó adataira, a választójoggal nem rendelkező elítélt személyi azonosítójára, valamint a végrehajtás helyére, kezdő és befejező időpontjára,
g)318 a közérdekű munkára ítélt társadalombiztosítási azonosító jelére, egészségügyi adataira, szociális helyzetére, foglalkozására, munkahelyére, munkarendjére és tanulói jogviszonyára, tanulmányi rendjére, valamint családi körülményeire vonatkozó adataira, továbbá – ha azokat megadja – a levelezési címére, telefonszámára, illetve e-mail címére, valamint a végrehajtás helyére, kezdő és befejező időpontjára, valamint a ledolgozott napok számára,
h)319 a közügyektől eltiltott esetén a népképviseleti szerv testületében vagy bizottságában korábban betöltött tagságára, civil szervezetben betöltött vezetői tisztségére, köztestületben vagy közalapítványban viselt tisztségére, volt katonai rendfokozatára, volt címzetes rendfokozatára, volt belföldi vagy külföldi kitüntetésére, a hivatalos személyi minőséget korábban megalapozó jogviszonyára, törvényben kihirdetett nemzetközi szerződéssel létrehozott szervezet közgyűlésébe, testületébe történt korábbi delegálására vonatkozó adataira, illetve az arra vonatkozó adatokra, hogy korábban védőként vagy jogi képviselőként járt el,
i)320 a pártfogó felügyelet alatt álló b) pont szerinti adataira, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, foglalkozására, munkahelyére vagy tanulói jogviszonyára, szociális helyzetére, így különösen családi körülményeire, lakáskörülményeire, jövedelmi és vagyoni körülményeire vonatkozó adataira, valamint a bűnismétlési kockázatok valószínűségére és az azt megalapozó adatokra, így a bűnügyi személyes adataira, fiatalkorú esetén tanulmányi eredményeire, az oktatási intézményben tanúsított magaviseletére, pedagógiai jellemzésére, továbbá a külön magatartási szabály végrehajtásával összefüggésben a sértett vagy egyéb érintett természetes személyazonosító adataira, lakcímére, értesítési címére, tényleges tartózkodási helyére, kézbesítési címére, elektronikus levelezési címére, hangkapcsolatot biztosító vagy más elektronikus elérhetőségére,
j) a kényszergyógykezelés és a javítóintézeti nevelés hatálya alatt álló arcképmására, társadalombiztosítási azonosító jelére, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, szociális helyzetére, így különösen családi viszonyaira, lakáskörülményeire, valamint jövedelmi és vagyoni körülményeire vonatkozó adataira, fiatalkorú esetén tanulmányi eredményeire, az oktatási intézményben tanúsított magaviseletére, pedagógiai jellemzésére, továbbá javítóintézeti nevelés esetén a végrehajtás helyére, kezdő és befejező időpontjára,
k) az utógondozott társadalombiztosítási azonosító jelére, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, szociális helyzetére, így különösen családi viszonyaira, lakáskörülményeire, valamint jövedelmi és vagyoni körülményeire vonatkozó adataira,
l)321 a kényszerintézkedés hatálya alatt álló arcképmására és hangjára, társadalombiztosítási azonosító jelére, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, valamint a végrehajtás helyére, kezdő és befejező időpontjára,
m)322 az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott jogai gyakorlásához és kötelezettségei teljesítéséhez szükséges további személyes adatokra, különösen az egészségügyi állapotára, esetleges káros szenvedélyeire vonatkozó vagy a bűnügyi személyes adataira, valamint külföldi állampolgárságú elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott esetén az idegenrendészeti kiutasítására vonatkozó adataira,
n) az elítéltnek vagy az egyéb jogcímen fogvatartottnak a végrehajtással összefüggésben keletkezett kártérítési és egyéb fizetési kötelezettségére, kártérítési igényére vonatkozó adatokra és a keresményét terhelő fizetési kötelezettségekre,
o) a büntetések és az intézkedések végrehajtására vonatkozó adatokra, így különösen a végrehajtás elhalasztásával, a végrehajtás kezdő és befejező időpontjával, a foganatosítás helyével és körülményeivel, a jutalmazással és a fenyítéssel, a végrehajtás félbeszakításával és annak okával, valamint a büntetés végrehajtását kizáró ok vagy végrehajtási akadály bekövetkezésével kapcsolatos adatokra,
p)323 pártfogó felügyelői vélemény, környezettanulmány, megelőző pártfogó felügyelői vélemény vagy jelentés készítése esetén a terhelt családi állapotára, iskolai végzettségére, szakképzettségére, foglalkozására, munkahelyére vagy tanulói jogviszonyának adataira, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, szociális helyzetére, így különösen családi körülményeire, lakáskörülményeire, jövedelmi és vagyoni körülményeire vonatkozó adataira, valamint a bűnismétlési kockázatok valószínűségére és az azt megalapozó adatokra, így a bűnügyi személyes adataira, továbbá a sértett azon személyes adataira, amelyek a részére adandó jóvátételhez szükségesek, fiatalkorú esetén tanulmányi eredményeire, az oktatási intézményben tanúsított magaviseletére, pedagógiai jellemzésére,
q) a büntetőeljárásban vagy az elítélttel kapcsolatos egyéb – bírósági, ügyészségi, közjegyzői, közigazgatási – eljárásban keletkezett azon iratokra, amelyeket jogszabály rendelkezése alapján a végrehajtásért felelős szerv részére meg kell küldeni,
r)324 a szabálysértési elzárás hatálya alatt álló arcképmására és hangjára, társadalombiztosítási azonosító jelére, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, valamint a végrehajtás helyére, kezdő és befejező időpontjára,
s)325 a reintegrációs őrizet elrendelése feltételeinek megállapítása és a környezettanulmány elkészítése körében a reintegrációs őrizet végrehajtására kijelölendő lakás tekintetében az elítélt vagy a befogadó nyilatkozatot tevő lakáshasználati jogára és a lakás elektromos áramellátását igazoló előfizetői adatokra, a befogadó környezetre és a lakásban lakó más személyeknek az elítélt befogadására való készségére, az elítélt családi állapotára, iskolai végzettségére, szakképzettségére, foglalkozására, munkavállalási, illetve tanulmányi lehetőségeire, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, szociális helyzetére, így különösen családi körülményeire, lakáskörülményeire, jövedelmi és vagyoni körülményeire vonatkozó adataira, a bűnismétlési kockázatok valószínűségére és az azt megalapozó adatokra, így a bűnügyi személyes adataira, továbbá a reintegrációs őrizet ellenőrzése során az elítélt munkahelyére, illetve tanulói jogviszonyára vonatkozó adataira, valamint fiatalkorú esetén tanulmányi eredményeire, az oktatási intézményben tanúsított magaviseletére, pedagógiai jellemzésére,
t)326 az átmeneti részlegre helyezés feltételeinek megállapítása és a környezettanulmány elkészítése körében az elítélt által eltávozásra, illetve letelepedésre megjelölt lakás tekintetében az elítélt lakáshasználati jogára és lakáskörülményeire, a befogadó környezetre, az elítélt családi állapotára, iskolai végzettségére, szakképzettségére, foglalkozására, egészségügyi adataira, esetleges káros szenvedélyeire, szociális helyzetére, így különösen családi körülményeire, jövedelmi és vagyoni körülményeire vonatkozó adataira, valamint a bűnismétlési kockázatok valószínűségére és az azt megalapozó adatokra, így a bűnügyi személyes adataira,
u)327 az elítélt életvitelére – ideértve a büntetés vagy az intézkedés végrehajtásának megkezdése előtti időszakot is – és közbiztonsági kockázatára vonatkozó rendőri jelentés esetén
ua) az elítélt családi körülményeire, így különösen a vele együtt élő hozzátartozóihoz fűződő viszonyára, lakhatási és megélhetési körülményeire vonatkozó adatokra,
ub) az arra vonatkozó adatra, hogy a fogvatartást foganatosító intézet ideiglenes elhagyása vagy szabadulása esetére az elítélt által a tartózkodása helyeként megjelölt lakcím, illetve tényleges tartózkodási hely szerinti lakásban lakó más személyek készek-e az elítélt befogadására,
uc) annak valószínűségére, hogy az elítélt megjelenése a lakókörnyezetben félelmet vagy megbotránkozást keltene-e, vagy esetlegesen az elítélt veszélyben lenne-e az elkövetett bűncselekmény miatt és az azt megalapozó adatokra,
ud) az elítélt életvitelére vonatkozó adatokra, esetleges káros szenvedélyére, ismert bűnözői csoporttal vagy ilyen csoportba tartozó személlyel való esetleges kapcsolatára, továbbá arra, hogy az elítélttel szemben indult-e újabb büntetőeljárás,
ue) az arra vonatkozó adatra, hogy abban a büntetőeljárásban, amelyben az adott büntetést kiszabták vagy intézkedést alkalmazták, az elítélttel szemben bocsátottak-e ki elfogatóparancsot, elfogásakor tanúsított-e ellenállást, továbbá arra, hogy szökés vagy elrejtőzés veszélye miatt elrendelték-e személyi szabadságot érintő kényszerintézkedését, bűnügyi felügyelet elrendelése esetén a végrehajtásra vonatkozó adatokra,
uf) annak valószínűségére, hogy a fogvatartás helyének ideiglenes elhagyása vagy az elítélt szabadulása esetére az elítélt által megjelölt lakcím, illetve tényleges tartózkodási hely szerinti település közrendje vagy a közbiztonsága szempontjából veszélyt jelentene-e és az azt megalapozó adatokra.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni az elítélt adatainak kezelésére akkor is, ha
a)328 az igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi eljárás során elrendeli az elítéltnek a BVEK-ban történő szakorvosi vizsgálatát, vagy
b)329 a szabadlábon lévő elítélt feltételes szabadságra bocsátása a Btk. 92–92/B. §-a alapján beszámított időre figyelemmel esedékes, de a letartóztatást nem a bv. intézetben töltötte.
(3a)330 Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott (2) bekezdés szerinti adatai, valamint az elektronikus megfigyelési eszköz által rögzített felvétel és az abban szereplő személyes adat – a 150. § (7) bekezdésében meghatározott korlátok között – a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 27/A. § (1) bekezdése alapján folytatott biztonsági kockázatelemzés során felhasználhatók.
(3b)331 Az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott arcképmás- és a hangazonosításhoz szükséges adata a bv. intézet területén való tartózkodási helyének meghatározása, mozgásának és tevékenységének ellenőrzése, élete és testi épsége megóvása, bűncselekmény, szabálysértés vagy fegyelmi vétség elkövetőjének, illetve a rendkívüli esemény résztvevőjének azonosítása céljából arcképfelismerő vagy hangfelismerő rendszer alkalmazása során felhasználható.
(3c)332 A (3b) bekezdés alkalmazásában
a) arcképmás-azonosításhoz szükséges adat alatt az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló 2015. évi CLXXXVIII. törvényben meghatározott arcképmás és arcképprofil fogalmat,
b) hangazonosításhoz szükséges adat alatt az informatikai eszköz igénybevételével készített és feldolgozható hangmintát
kell érteni.
(4)333 Az elítélt életvitelére és közbiztonsági kockázatára vonatkozó rendőri jelentésben a következtetésen, véleményen, elemzésen vagy becslésen alapuló adatokat helyes és megbízható voltuk mértékére utaló jelzéssel kell ellátni a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény felhatalmazásán alapuló jogszabály szerint.
77. § (1) Az igazságügyért felelős miniszter a kegyelmi eljárások lefolytatása során, illetve a nemzetközi bűnügyi jogsegély keretében lefolytatott eljárások során, a 76. § (2) bekezdésében meghatározott adatok közül a kegyelem iránti előterjesztéshez, továbbá a jogsegélykérelem elintézéséhez és a bűnügyi jogsegélyről szóló jogszabályokban meghatározott vagy nemzetközi egyezményből eredő egyéb feladatai teljesítéséhez szükséges személyes adatokat ismerheti meg és kezelheti.
(2) A büntetés-végrehajtásért felelős miniszter a 76. § (2) bekezdésében meghatározott adatok közül a büntetések félbeszakítása iránti kérelmek elbírálásához szükséges személyes adatokat ismerheti meg és kezelheti.
(3) A gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter a 76. § (2) bekezdésében meghatározott adatok közül a javítóintézeti nevelés félbeszakítása iránti kérelmek elbírálásához szükséges személyes adatokat ismerheti meg és kezelheti.
78. § (1) A rendőrség a 76. § (2) bekezdésében meghatározott adatok közül
a) a Be. szerinti őrizet,
b)334 ha a letartóztatást, a szabálysértési elzárást rendőrségi fogdában hajtják végre, a letartóztatás, a szabálysértési elzárás,
c) a pártfogó felügyelet,
d) az elítélt vagy az egyéb jogcímen fogvatartott más ügyben történő előállítása, szállítása,
e)335 a reintegrációs őrizet
végrehajtásához szükséges adatokat ismerheti meg és kezelheti.
(2)336 A helyi önkormányzat az utógondozás végrehajtása során az ezekben részt vevő elítélt természetes személyazonosító adatát ismerheti meg és kezelheti.
(3) A közérdekű munka végzésének helyeként kijelölt munkáltató a 76. § (2) bekezdésében meghatározott adatok közül az elítélt természetes személyazonosító adatát, társadalombiztosítási azonosító jelét, egészségügyi adatait, továbbá – ha azokat megadja – a levelezési címét, telefonszámát, illetve e-mail címét, valamint a ledolgozott napok számát ismerheti meg és kezelheti.
(4) A szabadságvesztés vagy elzárás büntetést töltő elítélt, illetve a javítóintézeti nevelés alatt álló személy munkáltatását biztosító gazdálkodó szervezet a munkáltatásban részt vevő természetes személyazonosító adatait és a büntetés-végrehajtási szervezet által alkalmazott nyilvántartási számát ismerheti meg és kezelheti.
79. § Ha törvény eltérően nem rendelkezik, a 76–78. § alapján kezelt személyes adatokat a büntetés, az intézkedés, a kényszerintézkedés, vagy a szabálysértési elzárás végrehajtása befejezésekor vagy végrehajthatósága megszűnésekor törölni kell.
80. § (1)337 A pártfogó felügyelő a közérdekű munka és a pártfogó felügyelet végrehajtása, a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő a pártfogó felügyelet végrehajtása érdekében az érintett következő bűnügyi személyes adatait igényelheti és veheti át a bűnügyi nyilvántartó szervtől:
a) a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló 2009. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Bnytv.) 11. § (1) bekezdés c)–l) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott adatokat,
b) a Bnytv. 16. § (1) bekezdés c)–l) pontjában és (2) bekezdés m) pontjában meghatározott adatokat, ha az érintettel szemben kényszergyógykezelést rendeltek el,
c)338 a Bnytv. 23. § c) és h) pontjában meghatározott adatokat, ha a terhelttel szemben letartóztatást, bűnügyi felügyeletet vagy előzetes kényszergyógykezelést rendeltek el.
(2) Az (1) bekezdés alapján átvett adatokat törölni kell, ha
a) azokat a bűnügyi nyilvántartásból törölték,
b) ha a közérdekű munkát vagy a pártfogó felügyeletet végrehajtották, vagy
c)339 a közérdekű munka végrehajthatósága, illetve a pártfogó felügyelet végrehajtása megszűnt.
81. §340 Az elítéltek, az egyéb jogcímen fogvatartottak, a feltételes ügyészi felfüggesztéshez kapcsolódóan pártfogó felügyelet alatt állók és az utógondozottak adatai – személyazonosításra alkalmatlan módon – statisztikai és tudományos célra felhasználhatók.
A BÜNTETÉSEK VÉGREHAJTÁSA
A SZABADSÁGVESZTÉS VÉGREHAJTÁSA
Értelmező rendelkezések
82. § E fejezet alkalmazásában
1.341 fiatalkorú alatt érteni kell a tizennyolcadik életévét betöltött, de huszonegyedik életévét meg nem haladott – fiatalkorúak szabadságvesztését töltő – elítéltet is,
2. fogvatartotti nyilvántartás: az elítéltről és az egyéb jogcímen fogvatartottról a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló törvény szerint vezetett nyilvántartás,
3. kockázatelemzési és kezelési rendszer: az elítélt visszaesési és fogvatartási kockázatának a felmérése, értékelése és kezelése érdekében kialakított és működtetett szakmai rendszer,
4. közeli hozzátartozó: a Polgári Törvénykönyvben közeli hozzátartozóként meghatározott személy és az élettárs,
5. reintegrációs program: az elítélt munkaerő-piaci integrációjának elősegítését, a befogadást megelőző életkörülményeiből, életviteléből eredő hátrányok csökkentését, személyisége és szociális készségei fejlesztését célzó reintegrációs programok, foglalkozások,
6.342 kategória: az egyéniesítés alapelve alapján működtetett végrehajtási környezet, amely igazodik az elítélt visszaesési és fogvatartási kockázatához, magatartásához, együttműködési készségéhez, és amely az elítélt szükségleteihez igazodó reintegrációs programok biztosításával szolgálja az egyéni bűnmegelőzési célok megvalósítását,
7.343 befogadó környezet: a társadalmi kötődés mértékének megítélése szempontjából vizsgálandó szociális közeg, amelyben az elítélt szabadulását követően vagy reintegrációs őrizetének elrendelése, valamint reintegrációs eltávozása esetén élni kíván, továbbá ahol az átmeneti részlegre helyezése esetén az eltávozáskor tartózkodna,
8.344 kreditrendszer: az elítélt magatartása, együttműködési készsége és a reintegrációs tevékenység keretében nyújtott teljesítménye alapján számított kreditértékeken alapuló előmeneteli rendszer, amelyben a szabadságvesztés tartamához igazodóan rögzítésre kerül azon kreditpontok száma, amelynek összegyűjtése esetén az elítélt a kezdeti besoroláshoz képest átkerülhet egy kedvezőbb kategóriába, és amelyhez mérten az elítélt által megszerzett és a tőle levont kreditpontok számértéke határozza meg a kategóriák közötti előre- vagy visszasorolását.
A szabadságvesztés végrehajtásának célja és elvei
83. § (1)345 A szabadságvesztés végrehajtásának célja az ügydöntő határozatban meghatározott joghátrány érvényesítése, valamint a végrehajtás alatti reintegrációs tevékenység eredményeként annak elősegítése, hogy az elítélt szabadulása után a társadalomba sikeresen visszailleszkedjen és a társadalom jogkövető tagjává váljon.
(2)346 A feltételes szabadságra bocsátás lehetőségének kizárásával kiszabott életfogytig tartó szabadságvesztés végrehajtásának célja a társadalom védelme érdekében az ügydöntő határozatban meghatározott joghátrány érvényesítése.
(3)347 Az elítéltek társadalmi beilleszkedését elősegítő reintegrációs tevékenységet a végrehajtásért felelős szerv – önállóan vagy más szervezetekkel együttműködve – az elítéltek munkáltatása, munkaterápiás foglalkoztatása, továbbá általános iskolai, illetve középfokú iskolai oktatása, felsőfokú tanulmányok végzése, szakképzése, szakmai gyakorlat megszerzése, valamint egyéb reintegrációs programok által biztosítja. A végrehajtásért felelős szerv a reintegrációs tevékenységet az elítélt személyéhez igazodó szakmai módszerekkel végzi.
(4)348 A szabadságvesztés végrehajtása során – a szabadságvesztés végrehajtási fokozatára és az elítélt kategória-besorolására, a bv. intézet rendjére és biztonságára figyelemmel – törekedni kell arra, hogy az elítélt életkörülményei közelítsenek a szabad élet általános körülményeihez, és ezáltal a szabadságvesztés káros hatásai enyhíthetők, illetve ellensúlyozhatók legyenek.
(5) A szabadságvesztés végrehajtása során a végrehajtás rendjének megtartásához és a büntetés-végrehajtás feladatainak ellátásához szükséges fegyelem érvényesül. Ezt lehetőleg az elítélt önkéntes jogkövetésével, vele együttműködésben kell biztosítani.
(6) A szabadságvesztés végrehajtása során az elítéltet csak a büntetés céljának eléréséhez szükséges mértékben lehet elkülöníteni a társadalom tagjaitól. Az elítélt számára biztosítani kell a büntetés céljával, valamint az intézet rendjével és biztonságával nem ellentétes családi, személyes és társadalmi kapcsolatok létesítését, fenntartását, illetve fejlesztését.
(7) A szabadságvesztés végrehajtása során biztosítani kell, hogy az elítélt önbecsülése, személyisége, felelősségérzete fejlődhessen, és ezáltal felkészüljön a szabadulása utáni, a társadalom elvárásának megfelelő önálló életre.
(8) Az elítéltet kizárólag a büntetés céljának eléréséhez szükséges legkisebb mértékű korlátozásoknak lehet alávetni. A szabadságvesztés végrehajtása során a büntetés-végrehajtási szervezet az elítélt életébe csak a büntetés céljának eléréséhez szükséges mértékben avatkozik be. Az elítélt szabadságvesztés alatti életvitelét – ha erre képesnek és késznek mutatkozik – vele együttműködésben kell kialakítani.
Intézkedés a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére
84. § (1)349 A szabadságvesztés végrehajtása iránt azonnal intézkedni kell, ha
a)350 a szabadságvesztést kiszabó ügydöntő határozat jogerőre emelkedésekor a terhelt akár az adott ügyben, akár más ügyben előzetes fogvatartásban van,
b) a bíróság a szabadságvesztés végrehajtásának azonnali foganatba vételét rendelte el.
(2)351 Ha a szabadságvesztést kiszabó ügydöntő határozat jogerőre emelkedésekor a terhelt más ügyben kiszabott szabadságvesztést, elzárást, javítóintézeti nevelést vagy szabálysértési elzárást tölt, a szabadságvesztés végrehajtását a 14. §-ban meghatározott végrehajtási sorrend érvényesítésével kell foganatba venni.
(3) Az (1)–(2) bekezdés esetein kívül a szabadságvesztés végrehajtásának a megkezdésére az elítéltet a BVOP hívja fel.
(4) A BVOP az elítéltet soron kívül hívja fel a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére, ha
a) a kiszabott szabadságvesztés ötévi vagy azt meghaladó tartamú,
b) az elítélt többszörös visszaeső.
(4a)352 A (3) bekezdésben meghatározottak szerint kell eljárni a szabadlábon lévő elítélt feltételes szabadságának megszüntetése és nemleges kegyelmi döntés esetén, valamint a rendkívüli jogorvoslat lefolytatását követően, ha ennek eredményeként a szabadságvesztés vagy annak hátralévő részének végrehajtása iránt kell intézkedni. A BVOP az elítéltet a szabadságvesztés végrehajtásának – a feltételes szabadság megszüntetéséről szóló jogerős határozat, illetve a kegyelmi döntésről szóló és a rendkívüli jogorvoslat tárgyában hozott határozat beérkezésétől számított tizenöt napon belül – a felhívás kézbesítésétől számított harminc – feltételes szabadság megszüntetése esetén tizenöt – napon belül történő megkezdésére vagy folytatására hívja fel.
(5)353 A (3)–(4a) bekezdés szerinti felhívás tartalmazza
a) a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére kijelölt bv. intézet nevét, címét,
b) a jelentkezés napját és időpontját,
c) tájékoztatást arról, hogy nem bocsátható feltételes szabadságra, aki a szabadságvesztés letöltését önhibájából nem kezdte meg,
d) tájékoztatatást a jelentkezési kötelezettség elmulasztásának egyéb következményeiről,
e) általános tájékoztatást az elítélt által a bv. intézetnél bemutatandó iratokról és a megjelenéssel kapcsolatos általános kötelezettségekről,
f)354 női elítélt esetén a tájékoztatást arról, hogy ha egy évnél fiatalabb gyermekét gondozza, kérelmezheti az anya-gyermek részlegen az együttes elhelyezését.
(6)355 A (3)–(4a) bekezdés szerinti felhívást olyan időpontban kell kiadni, hogy azt az elítélt a jelentkezési kötelezettség napja előtt legalább tizenöt nappal megkapja.
(7)356 Ha a büntetés-végrehajtási bíró megállapítja a szabadságvesztés végrehajthatóságát, úgy az értesítőlap másolatának megküldésével értesíti a BVOP-t a szabadságvesztés megkezdésére felhívható elítéltekről.
(8)357 A BVOP által kiadott felhívással kapcsolatban panasznak csak abban az esetben van helye, ha az nem felel meg a jogszabályban meghatározott követelményeknek, vagy ha a benne foglalt jelentkezési kötelezettség nem áll összhangban az e törvényben meghatározottakkal.
(9)358 Ha a felhívás eredményeként a női elítélt az anya-gyermek részlegen való elhelyezése iránt az előírt határidőben kérelmet nyújtott be, a jelentkezési kötelezettség elmulasztásának jogkövetkezményei nem alkalmazhatók. Az elítélt részére az elhelyezésről való döntéssel egyidejűleg újabb felhívást ad ki a BVOP. Az anya-gyermek részlegen elhelyezés engedélyezése esetén a felhívásban az elítéltet az (5) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott adatok megadásával arra kell felhívni, hogy a gyermekével együtt jelenjen meg a kijelölt bv. intézetben, és hogy a gyermek egészségügyi kiskönyvét és a szülést követően kiadott kórházi zárójelentést, valamint a gyermek egyéb egészségügyi iratait hozza magával.
85. §359 (1) A BVOP a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére kijelölt bv. intézet kiválasztásánál figyelembe veszi
a) a kiszabott szabadságvesztés tartamát és végrehajtási fokozatát,
b)360 az elítélt lakcímét,
c) azt, hogy az elítélt visszaeső-e, és
d) a telítettséget.
(2)361 A 84. § (3) bekezdése szerinti felhívást úgy kell kiadni, hogy a szabadságvesztés végrehajtását az elítélt legkésőbb a szabadságvesztés végrehajthatóságának a 84. § (7) bekezdése szerinti megállapítását követő három hónapon belül megkezdje. A 84. § (4) bekezdése esetén az elítéltet a szabadságvesztés végrehajtásának a lehető legkorábbi időpontban történő megkezdésére kell felhívni.
(3) A BVOP a felhívás megtörténtét követően haladéktalanul tájékoztatja a bv. csoportot a felhívás tényéről, a szabadságvesztés kezdő időpontjáról, valamint a végrehajtás megkezdésére kijelölt bv. intézetről.
(4)362 A BVOP – a 92. § (3) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – az elítéltet a szabadságvesztés megkezdésére és a kockázatelemzési vizsgálaton történő megjelenésre hívja fel.
(5)363 A 84. § (1) bekezdésében meghatározott esetben a BVOP a 92. § (3) bekezdésében foglaltak fennállása esetén szükség szerint intézkedik az elítélt kockázatelemzési vizsgálatra történő átszállítása iránt.
(6)364 A BVOP az elítélt 92. § (1) bekezdése szerinti vizsgálatát követően a kategória-besorolásról hozott határozat, valamint a sajátos kezelési igényű részlegre helyezésre vonatkozó javaslat alapján jelöli ki azt a bv. intézetet, amely a szabadságvesztést végrehajtja, és egyidejűleg intézkedik az elítélt átszállítása érdekében.
86. §365 (1) A BVOP az előző naptári héten kiadott felhívásokat az azokban megjelölt bv. szervek szerint összesíti, az ezek alapján összeállított jegyzéket a bv. intézet parancsnokának megküldi.
(2)366 Ha a szabadságvesztés megkezdésére szóló felhívás az elítéltnek azért nem volt kézbesíthető, mert ismeretlen helyre távozott, a BVOP haladéktalanul megkísérli az elítélt tartózkodási helyének a felkutatását, ha ez nem vezet eredményre, kezdeményezi az elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bírónál az elítélttel szemben elfogatóparancs kibocsátását.
(3)367 Ha az elítélt a szabályszerűen kézbesített felhívás ellenére nem jelent meg a bv. intézetnél, a BVOP haladéktalanul intézkedik az elítélt elővezetése iránt. Ha az elővezetés nem járt eredménnyel, kezdeményezi az elsőfokon eljárt bíróság székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bírónál az elítélttel szemben elfogatóparancs kibocsátását.
(4)368 A BVOP az elítélt elővezetését az elítélt ismert lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerint illetékes bv. intézetbe rendeli el.
(5)369 Az elővezetés – a Rendőrségről szóló törvény alapján a foganatosító szerv által igazolt – költségének megfizetésére a BVOP az elítéltet határozattal kötelezi. Eredménytelen elővezetés esetén a BVOP a kötelezettet kérelmére különös méltánylást érdemlő okból mentesítheti az elővezetés költéségének megfizetése alól, ebben az esetben az elővezetés költségét az állam viseli. Az elítélt az elővezetés költségének megfizetésére kötelező határozat bírósági felülvizsgálatát kezdeményezheti a fogvatartás helyeként kijelölt bv. intézet székhelye szerint illetékes büntetés-végrehajtási bírónál.
(6) Ha az elítélt önként, határidőben jelentkezik, vagy elővezetés, elfogatóparancs alapján a bv. intézetbe elővezetik, erről a bv. intézet haladéktalanul értesíti a bv. csoportot és a BVOP-t.
Kizárás a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségéből
87. § (1) Az elítéltet a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségéből ki kell zárni, ha a határozott ideig tartó szabadságvesztés letöltését önhibájából határidőben nem kezdte meg.
(2) Az elítéltet erre a következményre a szabadságvesztés megkezdésére kiadott felhívásban, halasztás engedélyezése esetén a határozatban figyelmeztetni kell.
A befogadás alapjául szolgáló iratok
88. § A bv. intézet az elítéltet
a)370 a jogerős ügydöntő határozatról szóló értesítőlap,
b) az elővezetésről szóló rendelkezés,
c) az elfogatóparancs,
d) a szabadságvesztés letöltésére vonatkozó felhívás,
e) a szabadságvesztés ideiglenes foganatba vételére vonatkozó ügyészi vagy bírói rendelkezés, vagy
f) az igazságügyért felelős miniszter külföldi bíróság által kiszabott szabadságvesztés végrehajtásának átvételéről szóló értesítése
alapján fogadja be.
Az elítélt személyazonosságának megállapítása371
89. §372 (1) A befogadás során a bv. intézet az elítélt személyazonosságát ellenőrzi.
(2) A bv. intézet az ellenőrzés során a befogadás alapjául szolgáló iratokban szereplő adatok alapján átveszi az elítéltnek a bűnügyi nyilvántartási rendszer személyazonosító adatok és fényképek nyilvántartásában kezelt adatait és azokat összeveti a befogadás alapjául szolgáló iratokban szereplő adatokkal.
(3) Ha az átvett adatok tartalmaznak az elítélt ujj- és tenyérnyomatához tartozó szakrendszeri azonosító kódot, a bv. intézet az elítélt azonosítása érdekében rögzíti az elítélt ujjnyomatát és kezdeményezi a szakértői nyilvántartó szervnél a Bnytv. 82. § (5) bekezdés b) pontja szerinti összehasonlítást. Az összehasonlítást elektronikus úton, az erre a célra szolgáló elektronikus berendezés révén történő beolvasással kell elvégezni. Az ujjnyomat kezelése az összehasonlítás elvégzéséig tarthat.
(4) A személyazonosságának megállapítása érdekében a bv. intézet az elítéltről képfelvételt készíthet, amelyet jogosult az arcképelemző tevékenység igénybevétele céljából az arcképprofil nyilvántartás részére megküldeni.
(5) Ha a (2)–(4) bekezdés alapján elvégzett ellenőrzés eredményeként az elítélt személyazonosságával kapcsolatban kétség merült fel, a bv. intézet a személyazonosság ellenőrzése céljából az elítélt személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványában vagy tartózkodásra jogosító okmányában, ezek hiányában a befogadás alapjául szolgáló iratokban szereplő adatok alapján elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével adatot igényel a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, a közúti közlekedési nyilvántartás engedély-nyilvántartásából, az útiokmány-nyilvántartásból vagy az idegenrendészeti nyilvántartásokból.
(6) Az (5) bekezdés alapján a bv. intézet az idegenrendészeti nyilvántartásokból az érintett következő adatait veheti át:
a) természetes személyazonosító adatait,
b) állampolgárságára vonatkozó adatokat,
c) arcképmását,
d) aláírását, valamint
e) a személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványa vagy tartózkodásra jogosító okmánya okmányazonosítóját és az érvényességére vonatkozó adatokat.
(7) Ha a (2)–(5) bekezdésben foglalt intézkedések nem jártak eredménnyel, az érintett személyazonosságának megállapítása érdekében a bv. intézet a székhelye szerint illetékes rendőri szervet keresi meg.
(8) A (2)–(3) és (5) bekezdés alapján átvett személyes adatokat a személyazonosság tisztázását követően haladéktalanul törölni kell.
A befogadás megtagadása
90. § A bv. intézet a befogadást megtagadja, ha
a) a befogadás alapjául szolgáló iratok hiányoznak, vagy
b) a szabadságvesztés végrehajtására előállított, átkísért, átszállított vagy önként jelentkező személy a befogadás alapjául szolgáló iratokban megjelölt személlyel nem azonos.
Ideiglenes befogadás
91. § (1) Az elítéltet ideiglenesen kell befogadni, ha a személyazonossága kétségessé válik, a szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó értesítés hiányos vagy kijavításra szorul, illetve, ha a bv. intézet a szabadságvesztés végrehajtását kizáró ok gyanúját észleli.
(2) A szabadságvesztés végrehajtására kijelölt bv. intézet az oda útba indított elítéltet az értesítőlap megérkezéséig ideiglenesen fogadja be.
(3) Ideiglenes befogadás esetén a bv. intézet haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket az elítélt személyazonosságának tisztázása, illetve a szükséges iratok kiegészítése, kijavítása, pótlása vagy megküldése iránt.
(4) Az ideiglenes befogadás az arra okot adó körülmény megszűnéséig, de legfeljebb harminc napig tarthat.
Egészségügyi elkülönítés a befogadási eljárásban373
91/A. § A befogadást követően – az egészségügyi szakterület javaslatára – a bv. intézet parancsnokának írásbeli intézkedése alapján az elítélt a befogadó részlegen tizennégy napra egészségügyi okból elkülöníthető.
Központi Kivizsgáló és Módszertani Intézet és a Kockázatelemzési és Kezelési Rendszer
92. §374 (1) A Központi Kivizsgáló és Módszertani Intézet (a továbbiakban: KKMI) és agglomerációs szervezeti egységei a Kockázatelemzési és Kezelési Rendszer alapján elvégzik az e törvényben meghatározott elítéltek kockázatelemzési, valamint a reintegrációs programok kiválasztását és egyéb döntéseket elősegítő vizsgálatát.
(2) A kockázatelemzés a következő elemek értékelésén alapul:
a) az elítélt által elkövetett bűncselekmény jellemzői,
b) a szabadságvesztés büntetés tartama, illetve annak hátralévő része és végrehajtási fokozata,
c) az elítélt kriminológiai jellemzői,
d) az elítélt visszaesési és fogvatartási kockázata,
e) az elítélt korábbi fogvatartása során tanúsított magatartása,
f) az elítélt kockázatelemzési vizsgálat során tanúsított magatartása.
(3) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az (1) bekezdés szerinti vizsgálatot – ideértve a 14. § (3) bekezdés alkalmazásával foganatba vett újabb szabadságvesztést, vagy ha már a befogadáskor ismert, hogy az elítélten több szabadságvesztést kell végrehajtani –
a) a KKMI végzi, ha az elítéltet
aa) a Btk. XIX. Fejezetébe tartozó bűncselekmény vagy a Btk. 160. § (2) bekezdése szerint minősülő emberölés tettesként történő elkövetése miatt ítélték szabadságvesztésre,
ab) tizenöt évi vagy azt meghaladó tartamú szabadságvesztésre
ítélték,
b) az a) pontban meghatározott kivétellel a KKMI agglomerációs szervezeti egysége végzi, ha a szabadságvesztés vagy több szabadságvesztés esetén azok együttes tartama, illetve a Btk. 92–92/B. §-a szerinti beszámítás esetén a még végrehajtásra váró tartama az öt évet meghaladja.
(4) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, az (1) bekezdés szerinti kockázatelemzési vizsgálatot akkor is a KKMI folytatja le, ha az elítélttel szemben újabb vagy összbüntetésként megállapított, a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott szabadságvesztést kell végrehajtani, kivéve, ha az összbüntetésbe foglalt alapítélet tekintetében a KKMI a vizsgálatot már elvégezte.
(5) A (3) bekezdés szerinti esetben a KKMI-ben vagy az agglomerációs szervezeti egységén az elítélt elhelyezése legfeljebb harminc napig tarthat, amit a KKMI, illetve az agglomerációs szervezeti egység vezetője indokolt esetben további harminc nappal meghosszabbíthat. Ezen időtartam alatt a végrehajtás rendjére a fogházfokozatú és a börtönfokozatú elítélt esetén a III. kategória, fegyházfokozatú elítélt esetén a IV. kategória szabályai vonatkoznak.
(6) A (3) bekezdésben meghatározott esetben a KKMI, illetve az agglomerációs szervezeti egysége az (1) bekezdés szerinti vizsgálat alapján – a 26. § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – határozattal dönt a 97. § (3) vagy (4) bekezdése alapján az elítélt kezdeti kategória-besorolásáról, valamint az elítélt szükségleteinek megfelelő sajátos kezelési igényű részlegre helyezésére tehet javaslatot.
(7) A KKMI dönt – az elítélt hozzájárulásával – a 132. § szerinti szexuális bűnelkövetők visszaesési valószínűségét csökkentő intenzív kezelési programba történő bevonásról.
(8) Az (5) bekezdés szerinti vizsgálati időszak kockázatértékelési jelentéssel zárul, amely tartalmazza az elítélt befogadásakor mért általános – visszaesési és fogvatartási – kockázatát, meghatározza a kockázat csökkentéséhez szükséges egészségügyi, pszichológiai, biztonsági és reintegrációs feladatokat, amelyet a bv. intézetnek a reintegrációs tevékenysége során figyelembe kell vennie.
(9) Az elítélt részére a (6) bekezdés szerinti határozatot át kell adni, továbbá tájékoztatni kell a számára javasolt visszaesési és fogvatartási kockázatot csökkentő reintegrációs programokról, illetve a sajátos kezelési igényű részlegre helyezésre vonatkozó javaslatról.
(10) Az elítéltről készült kockázatértékelési jelentést a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíteni kell.
(11) A KKMI, illetve az agglomerációs szervezeti egysége a szabadságvesztést végrehajtó bv. intézet kijelölése érdekében haladéktalanul értesíti a BVOP-t az elítélt kategória-besorolásáról, valamint a sajátos kezelési igényű részlegre helyezésére vonatkozó javaslatáról.
93. §375 (1) A KKMI vagy az agglomerációs szervezeti egysége jogszabályban meghatározott esetben a bv. intézet kezdeményezésére elvégzi az elítélt kockázatelemzési vizsgálatát, és ha ezt szükségesnek tartja, az elítéltnek a vizsgálatra történő átszállítása iránt intézkedhet.
(2) A KKMI vagy az agglomerációs szervezeti egysége a vizsgálatot a kezdeményezéstől, vagy ha az elítélt átszállítására került sor, az átszállítástól számított tizenöt napon belül folytatja le.
(3) A 97/A. § (4) és (5) bekezdése alapján lefolytatott újabb kockázatelemzési vizsgálat eredményeként a KKMI vagy az agglomerációs szervezeti egysége az elítélt aktuális kategória-besorolásához képest eggyel szigorúbb kategóriába történő visszasorolásáról dönthet, illetve a 97/A. § (4) bekezdés b) pontja és (5) bekezdés b) pontja szerinti esetben az I. kategóriába sorolt elítéltet a III. kategóriába visszasorolhatja. Ezekben az esetekben a határozattal szemben bírósági felülvizsgálati kérelem nyújtható be.
94. §376 (1) A KKMI-re és agglomerációs szervezeti egységére a bv. intézetre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni e törvényben meghatározott tevékenysége vagy feladata ellátása során azzal, hogy a kategória-besorolásról hozott határozattal szemben benyújtott panaszt, ha a határozatot
a) a KKMI agglomerációs szervezeti egysége hozta, a KKMI vezetője,
b) a KKMI hozta, az országos parancsnok
bírálja el.
(2) A KKMI és agglomerációs szervezeti egysége a tevékenysége során keletkező fogvatartotti kockázatelemzéshez szükséges adatokat rendszerezi, elemzi, értékeli, indokolt esetben adatot szolgáltat a büntetés-végrehajtási ügyben döntésre jogosultak részére.
(3) A KKMI működteti a 132. § szerinti szexuális bűnelkövetők visszaesési valószínűségét csökkentő intenzív kezelési programját.
(4) A KKMI új szakmai módszerek és eljárások kidolgozását is elvégzi.
Befogadási és Fogvatartási Bizottság
95. § (1) A bv. intézetek Befogadási és Fogvatartási Bizottságot (a továbbiakban: BFB) működtetnek.
(2)377 Az elítéltet
a) a befogadást követően, vagy
b)378 a 92. § (1) bekezdésében meghatározott kivizsgálást követően a kijelölt bv. intézetben
a befogadó részlegen kell elhelyezni, ahol legfeljebb tizenöt napig tartózkodhat. A befogadó részlegen való elhelyezés időtartamába nem számít be az IMEI-ben, a BVEK-ban vagy a más bv. intézetben megőrzésen töltött idő.
(3)379 A bv. intézeti befogadást követően a kockázatértékelési jelentés alapján a befogadó részleg vezetője az elítélt együttműködésével kialakítja és rögzíti az egyéniesített fogvatartási programtervet, majd a BFB az elítélt személyes meghallgatását követő nyolc napon belül dönt az elítélt bv. intézetben működő reintegrációs programokon való részvételéről.
(4)380 A BFB végzi – a KKMI által kiadott módszertan alapján – az elítélt kockázatelemzési vizsgálatát, és dönt az elítélt adott végrehajtási fokozathoz tartozó kezdeti kategória-besorolásáról, ha
a) a 92. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek nem állnak fenn,
b) az elítéltet az anya-gyermek részlegre helyezték,
c) az elítélttel szemben újabb vagy összbüntetésként megállapított szabadságvesztést kell végrehajtani, és a 92. § (4) bekezdésében meghatározott feltétel nem áll fenn.
(5)381 A (4) bekezdésben meghatározott esetben a BFB az elítélt kezdeti kategória-besorolásáról és a kategóriaváltásról a 97. § (3) vagy (4) bekezdése alapján – a 26. § (4) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – határozattal dönt.
(6)382 Ha a kategóriaváltás szükségessé teszi, a bv. intézet haladéktalanul kezdeményezi a BVOP-nál a szabadságvesztés végrehajtására másik bv. intézet kijelölését.
(7)383 Kiemelkedően súlyos fegyelemsértés esetén a bv. intézet parancsnoka a fegyelmi eljárás elrendelésétől – a kreditpontoktól függetlenül – az elítélt legfeljebb két kategóriára terjedő azonnali visszasorolásáról határozhat, amely határozattal szemben bírósági felülvizsgálati kérelem nyújtható be.
(8)384 A (7) bekezdés alkalmazásában kiemelkedően súlyos fegyelemsértés:
a) terrorcselekményt, fogolyzendülést, fogolyszökést, támadást, tömeges ellenállást, előnyök szerzése érdekében elkövetett önkárosítást, tiltott tárgyként kábítószer, új pszichoaktív anyag, más pszichoaktív szer, elektronikus hírközlő eszköz vagy információs rendszer birtoklását, illetve kereskedelmét megvalósító rendkívüli eseményben való részvétel, vagy
b) bűncselekményt megvalósító, személy elleni erőszakos vagy súlyos sérülést okozó fegyelemsértés.
(9)385 Azonnali visszasorolás esetén az elítélt a visszasorolt kategóriában nulla kreditponttal rendelkezik, és a kategória-előresorolásához szükséges kreditpont a kezdeti besorolásakor megállapított megszerezhető kreditpontjainak a húsz százaléka, de legfeljebb tizenkét kreditpont mindaddig, amíg az elítélt el nem éri az azonnali visszasorolás előtti kategória-besorolását. Ezt követően az eredeti kategória-előresorolás szerinti ütemezés érvényesül.
(10)386 Ha az azonnali visszasorolást megalapozó kiemelkedően súlyos fegyelemsértésben az elítélt felelősségét nem állapítják meg, vagy vele szemben a magánelzárás fenyítésnél enyhébb fegyelmi büntetést szabnak ki, a bv. intézet parancsnoka az azonnali visszasorolásról hozott határozatát hatályon kívül helyezi és haladéktalanul intézkedik az elítélt korábbi kategória-besorolásba történő visszahelyezése iránt.
96. § (1)387 A BFB elítéltekkel kapcsolatos feladatai:
a) az elítélt befogadást követő elhelyezése,
b)388 a 95. § (4) bekezdése esetén az elítélt kezdeti kategória-besorolása,
c)389 a kreditpontok megadásáról való döntés, azok összesítése, kérelemre történő felülvizsgálata,
d)390 a kreditpontokra figyelemmel az elítélt kategória-besorolásának megváltoztatása,
e)391 a reintegrációs programba történő bevonás, ilyen programba történő helyezés vagy annak megszüntetése, a programon való részvétel eredményességének értékelése,
f) a nem dolgozó és újonnan befogadott elítélt munkába állítása, a munkahely és a munkakör kijelölése,
g) a dolgozó elítélt más munkahelyre történő áthelyezése, munkahelyről történő leváltása,
h) a bv. szerv orvosának javaslata alapján döntés a munkaterápiás foglalkoztatásról, annak munkaidejéről és munkarendjéről,
i) az oktatásra, a szakképzésre és a felnőttképzésre jelentkezők beiskolázása,
j) átmeneti részlegre helyezésre javaslattétel,
k) sajátos kezelési igényű elítéltek részlegén történő elhelyezés vagy annak megszüntetése,
l)392 a reintegrációs őrizetre vagy a feltételes szabadságra bocsátásra vonatkozó előterjesztés előtt kellő időben az elítéltnek a KKMI vagy az agglomerációs szervezeti egysége általi újbóli kockázatelemzési vizsgálatának a kezdeményezése,
m) reintegrációs őrizet elrendelésére javaslattétel,
n) jogszabályban meghatározott egyéb feladat.
(2)393 A BFB az (1) bekezdés b), e)–h), j)–k) és m) pontjában meghatározott feladatkörének ellátása során az elítéltet meghallgatja, egyéb esetben meghallgatást tarthat.
(3) Az elítéltet a bv. intézet parancsnoka és a BFB döntéseivel szemben e törvényben meghatározott jogorvoslati jog illeti meg. Jogorvoslatnak a határozat, illetve a döntés végrehajtására nincs halasztó hatálya.
(4) A BFB részletes feladatait, tagjait, eljárásrendjét az országos parancsnok határozza meg.
(5) A bv. intézet parancsnokának hatáskörei kapcsán a BFB véleményezési, illetve javaslattételi feladatokat is elláthat.
(6)394
A szabadságvesztés végrehajtásának rendje
97. §395 (1) A szabadságvesztést a büntetés-végrehajtási szervezet hajtja végre. A szabadságvesztést a bíróság által meghatározott végrehajtási fokozat alapján meghatározott kategóriákban, a büntetés-végrehajtási szervezet által – a jogszabály, illetve az országos parancsnok intézkedése alapján – kijelölt, lehetőleg az elítélt lakcíméhez legközelebb eső bv. intézetben hajtják végre.
(2) A szabadságvesztés végrehajtásának rendjét, e törvény eltérő rendelkezése hiányában az elítélt egyéni körülményeinek figyelembevételével kijelölt kategória-besorolása határozza meg. Az elítélt részére adható kedvezmények az egyes kategóriák szerint eltérőek lehetnek.
(3) A kockázatelemzési vizsgálat eredménye alapján az elítélt végrehajtási fokozathoz igazodó kezdeti kategória-besorolása
a) fogházfokozat esetén, ha az elítéltet első alkalommal ítélték szabadságvesztésre, amelynek a tartama az egy évet nem haladja meg I. kategória,
b) az a) pontban meghatározottakon kívül fogházfokozat esetén II. vagy III. kategória,
c) börtönfokozat esetén, ha
ca) az elítéltet első alkalommal ítélték nem a Btk. 459. § (1) bekezdés 26. pontjában meghatározott személy elleni erőszakos bűncselekmény miatt három évet meg nem haladó tartamú szabadságvesztésre, vagy
cb) legalább egy évet töltött letartóztatásban, az ezalatt tanúsított magatartására figyelemmel,
kivételesen II. kategória,
d) a c) pontban meghatározottakon kívül börtönfokozat esetén III. vagy IV. kategória,
e) fegyházfokozat esetén, ha az elítélt legalább egy évet töltött letartóztatásban, az ezalatt tanúsított magatartására figyelemmel kivételesen III. kategória,
f) az e) pontban meghatározottakon kívül fegyházfokozat esetén IV. vagy V. kategória
lehet.
(4) Ha az elítélt
a) fogvatartási kockázatára,
b) korábbi fogvatartása során tanúsított magatartására,
c) együttműködési készségének hiányára, vagy
d) kockázatelemzési vizsgálat során tanúsított magatartására
tekintettel a (3) bekezdés szerinti kezdeti kategória-besorolása a végrehajtás rendjét veszélyeztetné, az elítélt kezdeti kategória-besorolása a (3) bekezdés b) vagy d) pontjában meghatározottnál eggyel szigorúbb kategóriában is meghatározható. Ha a BFB kezdeti szigorúbb kategória-besorolásról dönt, határozatát jóváhagyásra felterjeszti a KKMI-hez. A kezdeti szigorúbb kategória-besorolásról hozott határozattal szemben bírósági felülvizsgálati kérelem nyújtható be.
(5) Ha a szabadságvesztés végrehajtási fokozata
a) fegyház, az elítélt I. kategóriába történő előresorolására,
b) fogház, az elítélt V. kategóriába történő visszasorolására – a 95. § (7) bekezdése és a 109. § (1) bekezdése kivételével –
nem kerülhet sor.
(6) Ha a 14. § (3) bekezdésének az alkalmazásával újabb szabadságvesztést kell foganatba venni, az elítéltnek a megszakított szabadságvesztés alatt tanúsított magatartására, együttműködési készségére, reintegrációs tevékenységben való részvételére figyelemmel a kezdeti kategória-besorolásakor a megszakított szabadságvesztés szerinti kategória-besorolása fenntartható, ha az megfelel a (3) bekezdés b), d) és f) pontjában foglaltaknak vagy annál eggyel enyhébb, és ez nem ütközik az (5) bekezdés a) pontjába.
(7) A tényleges életfogytig tartó szabadságvesztést töltő elítéltet az V. kategóriába kell sorolni, az I. vagy a II. kategóriába történő előresorolása kizárt, továbbá a IV. vagy a III. kategóriába történő előresorolása esetén sem engedélyezhető számára látogató intézeten kívüli fogadása, kimaradás vagy eltávozás, és külső munkáltatásba nem vonható be.
97/A. §396 (1) Ha az elítélten több szabadságvesztést folyamatosan hajtanak végre, a kezdeti kategória-besorolást a 14. § alkalmazásával először foganatba vett szabadságvesztés végrehajtási fokozata alapján kell meghatározni.
(2) Ha a 14. § (3) bekezdésének alkalmazásával kell újabb szabadságvesztést foganatba venni, az elítélt kockázatelemzési vizsgálatát újból el kell végezni, és dönteni kell a kezdeti kategória-besorolásáról.
(3) Ha az elítélttel szemben a végrehajtás alatt újabb szabadságvesztésről vagy újabb összbüntetésről érkezik értesítőlap, de a 14. § (3) bekezdése alkalmazásának nincs helye, – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – nem kell lefolytatni kockázatelemzési vizsgálatot, az elítélt az újabb szabadságvesztés, illetve összbüntetés megkezdésekor megtartja az előző szabadságvesztés végrehajtása során elért kategória-besorolását.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben,
a) ha a 92. § (4) bekezdésében meghatározott feltétel fennáll, a BFB kezdeményezi a KKMI-nél, vagy
b) ha az újabb szabadságvesztés vagy több újabb szabadságvesztés esetén – amennyiben az értesítőlapok egy éven belül érkeztek be – azok együttes tartama, illetve a Btk. 92–92/B. §-a szerinti beszámítás esetén a még végrehajtásra váró tartama az öt évet meghaladja és az elítélt I. vagy II. kategóriába van sorolva, a BFB kezdeményezheti a KKMI agglomerációs szervezeti egységénél
az elítélt újbóli kockázatelemzési vizsgálatát.
(5) Nem kell lefolytatni az elítélt újbóli kockázatelemzési vizsgálatát rendkívüli jogorvoslat esetén, kivéve, ha
a) a cselekmény minősítése is változik, és ez alapján a kockázatelemzési vizsgálat már a KKMI feladatkörébe tartozik, vagy
b) a rendkívüli jogorvoslat következtében a szabadságvesztés tartama öt évvel hosszabbodik, és az elítélt I. vagy II. kategóriába van sorolva és annak elvégzését a BFB szükségesnek tartja.
Ezekben az esetekben a BFB a (4) bekezdésben foglaltak szerint jár el.
98. §397 (1) A szabadságvesztés végrehajtása során biztosítani kell az elítélt
a) őrzését, felügyeletét és ellenőrzését,
b) elhelyezését, élelmezését, ruházatát,
c) – ha e törvény másként nem rendelkezik – a hatályos egészségügyi, társadalombiztosítási, egészségbiztosítási jogszabályok, illetve a kötelező szakmai eljárásrend szerinti egészségügyi ellátását,
d) jogainak e törvény szerinti gyakorlását,
e) oktatásához szükséges feltételeket,
f) foglalkoztatásához szükséges feltételeket,
g) társadalmi visszailleszkedését segítő egyéb reintegrációs programokhoz szükséges feltételeket.
(2) A szabadságvesztés végrehajtása során a kezdeti kategória-besorolást követően az elítélt kategória-besorolását, jogszabályban meghatározottak szerint az elítélt által megszerzett, illetve tőle levont kreditpontok száma alapján történő kategóriaváltás vagy a 93. § (3) bekezdése, illetve a 95. § (7) bekezdése szerinti kategória-visszasorolás határozza meg.
(3) Az egyes kategóriákban a jogszabályban meghatározottak szerint eltérő az elítélt
1. elkülönítése a külvilágtól,
2. őrzése, felügyelete és ellenőrzése,
3. bv. intézeten belüli mozgása,
4. fegyelemsértése esetén kiszabható magánelzárás fenyítés mértéke,
5. zárkában vagy lakóhelyiségben való elhelyezése,
6. formaruházata,
7. életrendje,
8. szabad levegőn tartózkodásának helyszíne és rendje,
9. által gyakorolható kapcsolattartási formák, azok gyakorisága és mértéke,
10. személyes szükségleteire fordítható összeg,
11. által igénybe vehető többletszolgáltatások,
12. által magánál tartható tárgyak köre,
13. külső helyszínen történő munkáltatásának lehetősége,
14. oktatásban, képzésben való részvételének módja,
15. sport- vagy kulturális eseményen, illetve vallási szertartáson való részvételének módja,
16. számára a szabadidő eltöltésének lehetősége,
17. számára a közösségi eszközök igénybevételének lehetősége,
18. részvétele a reintegrációs programokban.
(4)398 A fogvatartás biztonságának fenntartása érdekében az egyes kategóriákon belül az elítélt egyéni kockázatértékelése alapján az elítélt őrzésére, felügyeletére, ellenőrzésére, a zárkaajtó zárva tartására, bv. intézeten belüli mozgására, látogatónak biztonsági beszélőfülkében történő fogadására, közös kulturális vagy sportrendezvényen, vallási szertartáson való részvételére, külső munkahelyen történő foglalkoztatására, az intézet elhagyására, az elítélt előállítására, szállítására vonatkozó biztonsági előírások szigorúbbak lehetnek.
(5) A büntetés-végrehajtási szervezet a sajátos kezelési igényű elítéltek részére e törvényben meghatározott speciális részlegeket alakíthat ki, ahol a végrehajtás rendje elsősorban e sajátos igényekhez igazodik és az egyes kategóriáktól eltérhet. A sajátos kezelési igényű elítéltek részére kialakított speciális részlegen történő elhelyezés ideje alatt az elítélt kreditpontot szerezhet.
(6) A szabadságvesztés végrehajtásának részletes rendjét e törvény, valamint a szabadságvesztés rendjét szabályozó egyéb jogszabályok alapján kell meghatározni.
99. §399 (1) A szabadságvesztés végrehajtása során az elítélt jogszabályban meghatározottak szerint
a) a magatartása, az együttműködési készsége, és a reintegrációs tevékenységben való részvétele függvényében kreditpontokat, továbbá kiemelkedő teljesítménye alapján plusz kreditpontokat szerezhet, illetve
b) fenyítése függvényében kreditpontokat veszíthet,
amely a kategóriák közötti előresorolását vagy visszasorolását eredményezi.
(2) Az elítélt akkor is jogosult kreditpont megszerzésére, ha az adott időszakban neki fel nem róható okból nem tudott részt venni reintegrációs tevékenységben.
(3) A végrehajtás során megszerezhető – a kategóriákban való előmenetelt biztosító – kreditpontok száma és kategória-előresorolás időbeli ütemezése a szabadságvesztés, több szabadságvesztés folyamatos végrehajtása esetén azok együttes tartamához, illetve hátralévő részéhez és az elítélt kezdeti kategória-besorolásához igazodik.
(4) Több szabadságvesztés folyamatos végrehajtása esetén az egyes kategóriákban az előresoroláshoz szükséges kreditpontok számának és ütemezésének meghatározásakor biztosítani kell, hogy az adott végrehajtási fokozathoz tartozó szabadságvesztések megkezdésének várható időpontjára az elítélt az adott végrehajtási fokozathoz tartozó, a 97. § (3) bekezdése szerinti kedvezőbb kategóriába juthasson, továbbá biztosítani kell a 97. § (5) bekezdés b) pontjában foglaltak megtartását.
(5) Ha a szabadságvesztés tartama, több szabadságvesztés folyamatos végrehajtása esetén azok együttes tartama megváltozik, és az elítélt újabb kategória-besorolására nem kerül sor, az elítélt aktuális kategória-besorolása és a még végrehajtásra váró rész alatt megszerezhető kreditpontok alapján a kategória-előresorolás ütemezését a megváltozott tartamhoz igazodva jogszabályban meghatározottak szerint arányosítani kell.
(6) A kreditpontlevonás végrehajtását a fegyelmi jogkör gyakorlója
a) kisebb súlyú fegyelemsértés esetén három hónapra,
b) közepes súlyú fegyelemsértés esetén hat hónapra
felfüggesztheti, és ha az elítélt ez idő alatt jó magaviseletet tanúsít, a levonást a BFB mellőzi.
(7) Hat hónap alatt hat kreditpont szerezhető, továbbá kiemelkedő teljesítménye alapján – a jogszabályban meghatározottak szerint – az elítélt plusz kreditpontokat szerezhet. A BFB dönt a kreditpontok megadásáról, és az elítélt által szerzett, illetve a tőle levont kreditpontokat hathavonta összesíti, továbbá megvizsgálja, hogy a fenyítés után járó kreditpontlevonás felfüggesztésének tartama eredményesen eltelt-e.
(8) Ha az összesítési időszakban megszerzett vagy tőle levont kreditpontjai alapján az elítélt kategóriaváltása szükséges, arról a BFB soron kívül dönt. Jogszabályban meghatározott kivétellel az elítélt egy alkalommal egy kategóriát sorolható előre. Ha az elítélt fenyítése során kreditpontlevonás végrehajtásának felfüggesztésére került sor, a felfüggesztés tartama alatt kategória-előresorolásnak nincs helye.
(9) Jogszabályban meghatározott kivétellel kategória-előresorolásra első alkalommal a szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésétől számított egy év elteltével kerülhet sor, ha az elítélt ezen időszak alatt legalább hét kreditpontot szerzett oly módon, hogy a második hathavi összesítés időszakában is szerzett legalább három kreditpontot. Ez utóbbi feltételnek minden további kategória-előresorolás esetén teljesülnie kell.
(10) Ha az összesítés eredményeként az elítélt elérte
a) a kategória-előresoroláshoz szükséges kreditpontok hetvenöt százalékát, vagy
b) tizenöt évet meghaladó szabadságvesztés esetén a kategória-előresoroláshoz szükséges kreditpontok ötven százalékát
az együttműködési készségére és a reintegrációs tevékenységben való előrehaladására figyelemmel a BFB méltányosságból előresorolhatja, amely esetben a hiányzó kreditpontokat jóváírja.
(11) Ha az elítélt a 97. § (4) bekezdése alkalmazásával a kezdeti kategória-besoroláskor eggyel szigorúbb kategóriába került, egy év elteltével a BFB az összesítéskor a szigorúbb kezdeti kategória-besorolás megalapozottságát is felülvizsgálja, és az elítélt magatartása, együttműködési készsége, illetve reintegrációs tevékenységben való részvétele alapján
a) eggyel kedvezőbb kategóriába átsorolhatja, vagy
b) a 92. § (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a KKMI-nek az átsorolásra javaslatot tesz.
(12) A (11) bekezdés szerinti átsorolás esetén a kedvezőbb kategóriát alapul véve állapítja meg a BFB azt, hogy az összesítéskor a megszerzett kreditpontok alapján sor kerülhet-e az elítélt kategória-előresorolására.
100. §400 (1) Az elítélt által a végrehajtás alatt megszerzendő, előmenetelt biztosító kreditpontok számát és a kategória-előresorolás lehetséges időpontját, valamint az időpont megjelölésével a szerzett, a levont, illetve a 99. § (6) bekezdése alapján felfüggesztett kreditpontok számát a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíteni kell.
(2) A bv. intézetnek biztosítania kell, hogy az elítélt
a) megismerhesse a számára lehetséges kategória-előresorolás időbeli ütemezését,
b) információval rendelkezzen az aktuális kreditpontjairól,
c) a kreditpontjaiban bekövetkező változást nyomon követhesse,
d) számára megállapítható legyen, hogy hány kreditpont
da) megszerzése szükséges a kategória szerinti előresorolásához,
db) elvesztése eredményez kategória szerinti visszasorolást.
(3) Az egyes kreditpontok tekintetében egyedi panasz benyújtásának nincs helye, de az elítélt
a) a kreditpont-összesítési időszakot,
b) a kategória-előresorolás lehetséges időpontját,
c) a kategória-visszasorolását
követő tizenöt napon belül kérelmet nyújthat be a BFB-hez, hogy vizsgálja meg, hogy az általa megszerezhető kreditpont meg nem adása vagy a tőle való kreditpontlevonás, illetve annak mértéke megalapozott-e.
(4) A vizsgálat során a BFB az elítélt magatartása, együttműködési készsége és a reintegrációs tevékenység keretében nyújtott teljesítménye alapján a vizsgálattal érintett időszak tekintetében kreditpontlevonást törölhet, illetve kreditpont megszerzéséről dönthet.
(5) A vizsgálat eredményéről – és szükség szerint az elítélt kategória-előresorolásáról vagy a kategória-visszasorolása törléséről – a BFB határozattal dönt.
(6) A (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az elítélt a BFB kreditpontszámítás vizsgálatáról hozott, kérelmet elutasító vagy annak részben helyt adó határozatával szemben bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be.
101. §401 (1) A szabadságvesztés végrehajtása során – ha e törvény másképp nem rendelkezik –
a) a különböző kategóriába tartozókat egymástól,
b) a férfiakat a nőktől,
c) a fiatalkorúakat a felnőtt korúaktól,
d) a katonákat a katonának nem minősülő elítéltektől,
e) a dohányzókat a nem dohányzóktól,
f) a fekvőbetegeket az egészségesektől,
g) a fertőző betegeket a nem fertőző betegektől
el kell különíteni.
(2) Az elkülönítést külön részlegen, ennek elkülönített részén, illetve külön zárkában vagy lakóhelyiségben kell végrehajtani.
(3) Az (1) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően együtt helyezhetők el
a) az I. és a II. kategóriába sorolt elítéltek,
b) a III. és a IV. kategóriába sorolt elítéltek,
c) a IV. és az V. kategóriába sorolt elítéltek.
(4) A gyógykezelés érdekében a különböző kategória-besorolású elítéltek a kórteremben, a betegszobában, a fertőzőelkülönítőben, illetve az e célra kijelölt zárkában közösen helyezhetők el, valamint az orvosi vizsgálatra, illetve egészségügyi rendelésre közösen várakozhatnak.
(5) Kategória-besorolástól függetlenül az elítéltek – az adott részlegen belül a zárkában és lakóhelyiségben is – együtt helyezhetők el a gyógyító-terápiás részlegen, az átmeneti részlegen, a drogprevenciós részlegen, a pszichoszociális részlegen, a vallási részlegen, az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlegén, az időskorúak részlegén. A kategória-besorolástól függetlenül – az adott részlegen belül – az elítéltek együtt helyezhetők el a hosszú időre ítéltek részlegén, a fiatalkorú elítéltek részlegén és az anya-gyermek részlegen.
(6) A különböző kategória-besorolású elítéltek a munkahelyen együtt dolgozhatnak, az általános iskolai, illetve középfokú iskolai oktatásban, a felsőoktatásban, a szakmai képzésben, reintegrációs programon, a sport és a kulturális programon, a szállítás és az előállítás során, valamint a vallásos szertartásokon és más rendezvényeken közösen vehetnek részt, továbbá a szabad levegőn és a közös étteremben együtt tartózkodhatnak.
(7) Közösen helyezhetők el a dohányzó és nemdohányzó elítéltek a kórteremben, a betegszobában, a fertőzőelkülönítőben, továbbá a házirendben ilyenként megjelölt zárkában, ha a dohányzó elítéltek részére beltéri és kültéri dohányzásra kijelölt helyet alakítottak ki, és az elítélt egyedi biztonsági előírása nem zárja ki, hogy az ilyen dohányzásra kijelölt helyet rendszeresen igénybe vegye.
(8) Az (1) bekezdésben foglaltakon túl jogszabály az elkülönítés egyéb szempontjait is meghatározhatja.
102. §402 (1) Az elítélt V. kategóriába sorolása esetén
a) eltávozás, látogató intézeten kívüli fogadása és kimaradás nem engedélyezhető,
b) az elítélt munkát a zárkájában vagy a bv. intézet kijelölt területén végezhet,
c) az elítélt életrendje részleteiben is meghatározott, állandó irányítás és ellenőrzés alatt áll,
d) a bv. intézeten belül a számára kijelölt területen egyéni kockázatértékelése alapján
da) engedéllyel és felügyelet mellett,
db) felügyelet mellett, vagy
dc) kivételesen felügyelet mellett, a kijelölt részlegen ellenőrzéssel
mozoghat,
e) zárkája ajtaját zárva kell tartani.
(2) Az elítélt IV. kategóriába sorolása esetén
a) eltávozás nem engedélyezhető,
b) látogató intézeten kívüli fogadása vagy kimaradás kivételesen engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít,
c) az elítélt munkáltatása a bv. intézeten belül történhet, külső munkáltatásban kivételesen részt vehet, ha a külvilágtól a munkavégzés alatt is elkülöníthető,
d) az elítélt életrendje részleteiben is meghatározott, állandó irányítás és ellenőrzés alatt áll,
e) a bv. intézeten belül a számára kijelölt területen egyéni kockázatértékelése alapján
ea) engedéllyel és felügyelet mellett,
eb) felügyelet mellett, vagy
ec) kivételesen felügyelet mellett, a kijelölt részlegen ellenőrzéssel
mozoghat,
f) nappal a kategóriára vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint engedélyezhető zárkájának időszakos nyitva tartása.
(3) A III. kategóriában az elítélt
a) eltávozása kivételesen engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít,
b) látogató intézeten kívüli fogadása vagy kimaradás engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít,
c) munkáltatása a bv. intézeten belül történhet, továbbá külső munkáltatásban részt vehet, ha a külvilágtól a munkavégzés alatt is elkülöníthető,
d) életrendje meghatározott, irányítás és ellenőrzés alatt áll, a reintegrációs programokon kívüli szabad idejéből meghatározott időt belátása szerint használhatja fel,
e) a bv. intézeten belül a számára kijelölt területen egyéni kockázatértékelése alapján
ea) csak engedéllyel és felügyelet mellett,
eb) felügyelet mellett, a bv. intézet kijelölt területén ellenőrzéssel, vagy
ec) felügyelet mellett, a bv. intézet meghatározott területén ellenőrzéssel, illetve meghatározott szervezett programokon szabadon
mozoghat,
f) zárkája vagy lakóhelyisége ajtaját éjszaka zárva kell tartani, kivéve, ha a tisztálkodáshoz szükséges folyó vizet, illetve illemhelyet részlegenként biztosítják, nappal a kategóriára vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint engedélyezhető az időszakos nyitva tartás.
(4) Az I. és a II. kategóriában az elítélt
a) eltávozása engedélyezhető, amelynek időtartama a szabadságvesztésbe beszámít,
b) látogató intézeten kívüli fogadása vagy kimaradás engedélyezhető,
c) munkáltatása a bv. intézeten belül történhet, továbbá külső munkáltatásban részt vehet,
d) életrendje részben meghatározott, a reintegrációs programokon kívüli szabad idejét belátása szerinthasználhatja fel,
e) a bv. intézeten belül a számára kijelölt területen egyéni kockázatértékelése alapján
ea) felügyelettel,
eb) ellenőrzéssel, vagy
ec) szabadon
mozoghat,
f) zárkája vagy lakóhelyisége ajtaját éjszaka zárva kell tartani, kivéve, ha a tisztálkodáshoz szükséges folyó vizet, illetve illemhelyet részlegenként biztosítják, nappal nyitva kell tartani.
Az átmeneti részleg végrehajtási rendje
103. § (1)403 Azt az elítéltet, aki büntetését a IV. kategória-besorolásban tölti és a szabadságvesztésből legalább öt évet kitöltött, a társadalomba való beilleszkedés elősegítése érdekében, a várható szabadulása előtt legfeljebb egy évvel átmeneti részlegre lehet helyezni. Az elítélt átmeneti részlegre helyezhetőségéről a BFB javaslatára a bv. intézet parancsnoka határozattal dönt.
(1a)404
(2)405 A bv. intézet a döntés megalapozása érdekében az elítélt által az eltávozásra megjelölt lakcím, illetve tényleges tartózkodási hely szerint illetékes
a) büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő útján környezettanulmány elkészítését rendelheti el, vagy
b) rendőri szervet az elítélt életvitelére és közbiztonsági kockázatára vonatkozó rendőri jelentés készítése céljából megkeresheti.
(3)406 Az átmeneti részlegen az elítéltre irányadó büntetés-végrehajtási szabályok enyhíthetők, így különösen az elítélt
a) látogató intézeten kívüli fogadása vagy kimaradása, továbbá kivételesen eltávozása engedélyezhető,
b) külső munkáltatásban kivételesen részt vehet, ha a külvilágtól a munkavégzés alatt is elkülöníthető,
c) életrendjének a meghatározottsága csökkenthető,
d) egyéni kockázatértékelése alapján a bv. intézet kijelölt területén szabadon mozoghat,
e) a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelővel rendszeresen tarthat kapcsolatot a 185. § (2) bekezdés c) és d) pontjában meghatározott időtartamot megelőzően is.
(4) Az átmeneti részlegre helyezés megszüntethető, ha az elítélt a büntetés-végrehajtás rendjét súlyosan megsérti.
(5)407 Az (1) bekezdés alkalmazása szempontjából a szabadságvesztésből kitöltött idő meghatározásakor, ha az elítélt több, határozott ideig tartó szabadságvesztését folyamatosan hajtják végre, akkor ezek tartamát összegezni kell.
104. §408
Sajátos kezelési igényű elítéltek számára kialakított részlegek
105. § (1) Hosszúidős speciális részlegre (a továbbiakban: HSR) helyezhető az életfogytig tartó-, vagy legalább tizenöt évi szabadságvesztés büntetését töltő elítélt, akinek magatartása, a szabadságvesztés végrehajtása során tanúsított együttműködési készsége, az intézet rendjéhez és biztonságához való viszonya, illetve egyéni biztonsági kockázatelemzése alapján különleges kezelése és elhelyezése indokolt abból a célból, hogy a közösségbe helyezésre felkészítést, illetve a közösségbe visszahelyezést nyerjen.
(2) A HSR alkalmazására és megszüntetésére a BFB döntése alapján kerülhet sor, melyet háromhavonta felül kell vizsgálni, illetve haladéktalanul meg kell szüntetni, ha feltételei már nem állnak fenn. A HSR alkalmazásáról való döntés, illetve az elhelyezés felülvizsgálata során az elítéltet meg kell hallgatni, a döntésről az elítéltet írásban tájékoztatni kell.
(3)409 Az egyes kategóriákra vonatkozó szabályok a HSR alkalmazása esetén annak végrehajtási rendjéhez igazodnak. Az elítélt a kategória-besorolásának megfelelően jogosult a kapcsolattartásra azzal, hogy az intézet elhagyásával járó kapcsolattartási formákat nem gyakorolhatja, kivéve, ha a bv. intézet parancsnoka azt kivételesen egyedileg engedélyezi.
(4) A HSR alkalmazása esetén az elítélt
a) állandó őrzés és felügyelet alatt áll,
b) a bv. intézet területén engedéllyel és felügyelettel mozoghat, zárkáját zárva kell tartani,
c) zárkájában indokolt esetben belső biztonsági rács alkalmazható,
d) munkát a hosszúidős speciális részlegen belül, illetve a parancsnok által kijelölt helyen végezhet,
e) önképzést folytathat, az intézet csoportos művelődési, sportolási és szabadidő eltöltésének lehetőségeit csak a hosszúidős speciális részlegen belül, illetve a parancsnok külön engedélyével veheti igénybe,
f) lelkészi gondozásban egyénileg, közösségi lelki gondozásban a parancsnok engedélye szerint részesülhet,
g) magánál tartható tárgyainak köre és mennyisége korlátozható,
h) számára a 175–177. §-ban biztosított kapcsolattartás gyakorisága növelhető.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott rendelkezések, illetve a szükséges biztonsági intézkedések együttesen vagy külön-külön alkalmazhatók, amelyről a bv. intézet parancsnoka írásban dönt, e jogkörét átruházhatja. Az esetleges rendelkezésekről, illetve azok felülvizsgálatáról a HSR alkalmazásáról vagy a felülvizsgálatáról szóló döntést követően haladéktalanul kell intézkedni.
106. § (1) Gyógyító-terápiás részlegre kell elhelyezni – az IMEI-ben végzett kivizsgálás után – azt az elítéltet,
a) akinek korlátozott beszámítási képességét állapították meg,
b) akit a szabadságvesztés végrehajtása alatti időben – kóros elmeállapota miatt – az IMEI-ben kezeltek, és elmeállapota olyan mértékben javult, hogy az a szabadságvesztés folytatását nem akadályozza,
c) akinek a személyiségzavar jellege, vagy annak súlyossága miatt a gyógyító-terápiás részlegen való elhelyezése indokolt.
(2) Az (1) bekezdés a) és c) pontja alá tartozó elítéltek az IMEI-be történő kivizsgálásig – az orvos javaslatára – harminc napra, a BFB döntése alapján a gyógyító-terápiás részlegbe ideiglenesen elhelyezhetők. Az időtartam egy alkalommal további harminc nappal meghosszabbítható a BFB döntése alapján.
(3) A gyógyító-terápiás részlegről való kihelyezésről – orvosi javaslatra – a BFB dönt. Javult elmeállapotú elítéltet – (1) bekezdés b) pontja – csak az IMEI írásbeli engedélyével lehet a gyógyító-terápiás részlegről kihelyezni.
(4) A gyógyító-terápiás részlegre utalt elítélt reintegrációs tevékenységét komplex terápiás program keretében kell megvalósítani.
(5)410 A gyógyító-terápiás részlegre elhelyezett elítéltek részére az állapotuknak megfelelő jellegű és idejű munkaterápiás foglalkozást, oktatást, valamint pszichológiai foglakozást kell biztosítani.
(6)411 A gyógyító-terápiás részlegen a végrehajtás rendje a III. kategória-besorolás szabályaihoz igazodik azzal, hogy az elítélt az intézet elhagyásával járó kapcsolattartási formák kivételével a kategória-besorolásának megfelelően jogosult a kapcsolattartásra.
107. § (1) Ha az elítélt személyiségzavarban szenved, vagy mentális állapota miatt különleges gondozást igényel, de a gyógyító-terápiás részlegre helyezés feltételei nem állnak fenn, a BFB pszichoszociális részlegen helyezheti el.
(1a)412 A 132. § szerinti szexuális bűnelkövetők visszaesési valószínűségét csökkentő intenzív kezelési program is pszichoszociális részlegként működik, az elítélt elhelyezéséről a KKMI az elítélt kérelme alapján dönt.
(2) A pszichoszociális részlegen elhelyezett elítélt reintegrációs tevékenységét komplex terápiás program keretében kell megvalósítani.
(3)413 A pszichoszociális részlegen a végrehajtás rendje a III. kategória-besorolás szabályaihoz igazodik azzal, hogy az elítélt az intézet elhagyásával járó kapcsolattartási formák kivételével a kategória-besorolásának megfelelően jogosult a kapcsolattartásra. Az intézet elhagyással járó kapcsolattartási forma gyakorlását, orvosi vagy pszichológusi javaslat alapján a bv. intézet parancsnoka kivételesen engedélyezheti.
(4)414 Az (1a) bekezdésben meghatározott intenzív kezelési programba történő bevonás esetén
a) az elítéltet kérelmére a részlegről ki kell helyezni, továbbá
b) ha az elítélt
ba) a részleg működési rendjét súlyosan megzavarja, vagy
bb) a kezelési programban való részvétel során az együttműködési kötelezettségét nem teljesíti
a részlegről ki kell helyezni.
108. § (1) A drogprevenciós részlegen az az elítélt helyezhető el, aki írásban nyilatkozik arról, hogy a kábítószer-mentesség ellenőrzése érdekében aláveti magát rendszeres vizsgálatoknak, és azokhoz vizsgálati anyagot (testváladékot) szolgáltat.
(2)415 A drogprevenciós részlegen a végrehajtás rendje a III. kategória-besorolás szabályaihoz igazodik azzal, hogy az elítélt az intézet elhagyásával járó kapcsolattartási formák kivételével a kategória-besorolásának megfelelően jogosult a kapcsolattartásra, azonban a 175–177. § szerinti kapcsolattartás gyakorisága ezt meghaladóan is növelhető.
(3) A drogprevenciós részlegen elhelyezett elítélt reintegrációs tevékenységét komplex terápiás program keretében kell megvalósítani.
(4) Az elítélt írásbeli kérelmére a drogprevenciós részlegen történő elhelyezést meg kell szüntetni.
(5) Az elítélt drogprevenciós részlegen történő elhelyezését meg kell szüntetni, ha
a) a kábítószer-mentesség ellenőrzésére szolgáló vizsgálat eredménye pozitív (az elítélt szervezetében kábítószert mutatott ki),
b) az elítélt az intézetben vagy azon kívül súlyos fegyelemsértést, illetve bűncselekményt követ el, vagy
c) az együttműködési kötelezettségét nem teljesíti.
109. §416 (1) A fogvatartás biztonságára különös veszélyt jelentő elítéltek részlegére (e § alkalmazásában a továbbiakban: részleg) az az V. kategóriába sorolt elítélt helyezhető, akinek az intézet rendjéhez és biztonságához való viszonya kirívóan elutasító, nyíltan vagy rejtetten agresszív viselkedésű, és
a) a végrehajtás rendjét és a fogvatartás biztonságát súlyosan sértő cselekményt készített elő, kísérelt meg vagy követett el, vagy
b) a saját vagy mások életét, testi épségét, illetve vagyontárgyakat súlyosan sértő vagy veszélyeztető magatartást tanúsított, vagy
c) a végrehajtás rendjének megtartására vonatkozó utasítással nyíltan szembehelyezkedik és ezzel a magatartásával a rövid időn belül kiszabott többszöri fegyelmi fenyítés ellenére sem hagy fel.
(2) A bv. orvos – szükség esetén pszichológus bevonásával – a részlegre helyezés alatt jogszabályban meghatározott rendszerességgel megvizsgálja az elítéltet. A bv. orvos vagy a pszichológus az elítélt egészségi állapotára tekintettel kezdeményezheti a bv. intézet parancsnokánál a részlegre helyezés felfüggesztését. Az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítélt esetén a 146. § (6) bekezdését alkalmazni kell.
(3) A részleg végrehajtási rendje az V. kategória-besorolásra vonatkozó szabályokhoz igazodik azzal, hogy
a) egyedi biztonsági előírás a részlegre helyezett elítéltekre vonatkozóan együttesen is meghatározható,
b) a részlegre helyezés tartama alatt az elítéltet a fogvatartási kockázatát csökkentő programba kell bevonni.
(4) A részlegre helyezés szükségességét a BFB hathavonta felülvizsgálja, és annak fenntartásáról határozattal dönt.
109/A. §417 (1)418 Vallási részleg a bv. intézet és a jogi személyiséggel rendelkező vallási közösség együttműködési megállapodása alapján hozható létre a vallásgyakorlás és a családi kapcsolattartás erősítése céljából.
(2) Az elítélt írásbeli kérelmére vallási részlegre helyezhető, ha
a) a várható szabadulásának időpontjáig legfeljebb három év van hátra,
b) írásban vállalja, hogy a részleg működésére vonatkozó szabályokat betartja, és
c) a reintegrációs tiszt – a börtönlelkész véleményének kikérésével – arra javaslatot tesz.
(3) A vallási részlegen az elítélt
a) folyamatos lelki gondozásban részesül, és
b)419 a bv. intézet által rendszeres időközönként biztosított vallási alkalmakon a hozzátartozóival vagy engedélyezett kapcsolattartójával közösen vehet részt, ami nem számítható be az egyes kategóriákhoz igazodó látogatófogadásként.
(3a)420 A vallási részlegen a végrehajtás rendje a III. kategória-besorolás szabályaihoz igazodik azzal, hogy az elítélt a kategória-besorolásának megfelelően jogosult a kapcsolattartásra.
(4) Az elítélt vallási részlegen történő elhelyezését meg kell szüntetni, ha
a) az elhelyezés időtartama alatt vele szemben a végrehajtás alatt elkövetett bűncselekmény miatt büntetőeljárás indul,
b) súlyos vagy ismételt fegyelmi vétséget követ el,
c) a vallási részleg működésére vonatkozó vállalt szabályokat nem tartja be vagy
d) azt írásban kérelmezi.
109/B. §421 (1)422 A fogvatartási körülményekhez való sikeres alkalmazkodás és a társadalomba való visszailleszkedés elősegítése érdekében az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlegére helyezhető – az elkülönítési szabályok megtartásával – az az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt, akinek egyéni kockázatelemzése alapján különleges kezelése és elhelyezése indokolt, és
a) akit gondatlan bűncselekmény miatt ítéltek el,
b) akit szándékos bűncselekmény elkövetése miatt öt évet meg nem haladó tartamú szabadságvesztésre ítéltek akkor, ha
ba) a büntetést fogház vagy börtön fokozatban rendelték végrehajtani, és
bb) nem olyan, a Btk. 459. § (1) bekezdés 26. pontjában megjelölt személy elleni erőszakos bűncselekmény miatt ítéltek el, amelynek a büntetési tétele az öt évet meghaladja, vagy
c) akivel szemben az a) vagy b) pont szerint kiszabott szabadságvesztés mellett a próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának utólagos elrendelése miatt börtön vagy fogház fokozatú szabadságvesztés vár végrehajtásra vagy ilyen szabadságvesztést tölt, és ezek együttes tartama az öt évet nem haladja meg.
(2)423 Nem helyezhető az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlegére az az elítélt,
a) akivel szemben a Btk. 459. § (1) bekezdés 26. pontjában megjelölt személy elleni erőszakos bűncselekmény miatt új büntetőeljárás van folyamatban, vagy
b) akit a IV. vagy az V. kategóriába soroltak.
(3)424 Az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlegén a végrehajtás rendje II. kategória-besorolás szabályaihoz igazodik azzal, hogy az elítélt
a) igény szerint segítséget kaphat a családi kapcsolatainak helyreállításához,
b) részére a kapcsolattartás gyakorisága a kategória-besorolásához tartozó mértéket meghaladóan is növelhető.
(4) Az elítélt első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlegre helyezését meg kell szüntetni, ha
a) olyan új tény vagy körülmény merül fel, amely miatt a behelyezés feltételeinek az elítélt a továbbiakban nem felel meg,
b) az elítélt súlyos vagy ismételt fegyelemsértést, illetve újabb bűncselekményt követ el,
c) az elítélt az intézetelhagyással kapcsolatos magatartási szabályokat megszegi, vagy visszatérési kötelezettségének önhibájából nem az előírtaknak megfelelően tesz eleget,
d) az elítélt a reintegrációs program kapcsán együttműködési kötelezettségét nem teljesíti, vagy
e)425 az elítéltet más speciális részlegre helyezik.
(5) A (4) bekezdés a)–d) pontja alapján történő kihelyezés esetén az elítélt az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlegére ismételten nem helyezhető.
109/C. §426 (1) Időskorúak részlegére helyezhető az az elítélt, aki betöltötte a hatvanadik életévét és nyilatkozattal vállalja a részleg működésére vonatkozó szabályok betartását.
(1a)427 Az időskorúak részlegén a végrehajtás rendje a III. kategória-besorolás szabályaihoz igazodik azzal, hogy az elítélt a kategória-besorolásának megfelelően jogosult a kapcsolattartásra.
(2) Az időskorúak részlegére helyezett elítélt részére
a) különös gondoskodást kell nyújtani egészségi, ideértve mentális állapotának megőrzése érdekében,
b) állapotának megfelelő szabadidős vagy sporttevékenységet kell biztosítani,
c) munkaterápiás foglalkoztatás szervezhető,
d) a kapcsolattartás gyakorisága növelhető,
e) a szabad levegőn tartózkodás hosszabb időtartamban is engedélyezhető.
(3) Az elítéltnek az időskorúak részlegén történő elhelyezését meg kell szüntetni, ha
a) magatartása veszélyezteti a részleg működtetését,
b) az elítélt súlyos fegyelemsértést, illetve újabb bűncselekményt követ el, vagy
c) az együttműködési kötelezettségét nem teljesíti.
Kóros elmeállapotúvá vált elítélt elhelyezése
110. § (1)428 Ha az elítélt kóros elmeállapotúvá válik, a szabadságvesztést a bv. intézetben nem lehet végrehajtani, az elítéltet a büntetés-végrehajtási bíró döntése alapján az IMEI-ben kell elhelyezni. Az itt eltöltött idő a szabadságvesztés tartamába beszámít. Az IMEI-ben történő elhelyezés ideje alatt a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel az elítélt nem szerez kreditpontot.
(2) Ha a bv. intézet a szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt kóros elmeállapotára utaló tüneteket észlel, intézkedik az elítéltnek az IMEI-ben történő pszichiáter szakorvos általi kivizsgálása iránt.
(3) Ha az IMEI pszichiáter szakorvosa az elítélt kóros elmeállapotára utaló tüneteket állapított meg, és az elítélt pszichiátriai kezelése meghaladja a két hónapot, az IMEI főigazgató főorvosa előterjesztést tesz a büntetés-végrehajtási bírónak a szabadságvesztés végrehajtási helyének megváltoztatására.
(4)429 Az elítélt elmeállapotában bekövetkezett kedvező változásra tekintettel, az IMEI főigazgató főorvosa soron kívül tehet javaslatot a büntetés-végrehajtási bírónak az elítélt bv. intézetbe történő visszahelyezésére. Az elítélt visszahelyezése esetén az IMEI-ben töltött időtartamra vonatkozóan a megszerezhető kreditpontokat jóvá kell írni, és a BFB ennek figyelembevételével haladéktalanul dönt az elítélt kategória-besorolásáról.
(5) Ha az elítélt szabadításakor gyógykezelésének szükségessége továbbra is fennáll, az IMEI főigazgató főorvosa az elbocsátás esedékességének napjával történő elhelyezés érdekében az egészségügyről szóló törvényben meghatározottak szerint kellő időben kezdeményezi a bíróságnál a kötelező gyógykezelés elrendelése iránti eljárást.
(6) Ha a bíróság elrendeli a beteg kötelező gyógykezelését, az IMEI főigazgató főorvos – az Országos Mentőszolgálat útján – intézkedik az elítélt átszállítása iránt a kijelölt, az egészségügyről szóló törvény szerinti gyógykezelést végző pszichiátriai intézetbe.
Egyéb végrehajtási szabályok
111. § A szabadságvesztés tartamába nem számít be az az idő, amíg az elítélt a szabadságvesztés végrehajtása alól kivonja magát.
112. § (1) Ha az összbüntetési ítélet olyan időpontban emelkedik jogerőre, amikor az elítélt az összbüntetésként megállapított szabadságvesztést már kitöltötte, és az elítélttel szemben más ügyben kiszabott szabadságvesztést kell foganatba venni, a végrehajtásra kerülő szabadságvesztés tartamába be kell számítani azt az időtartamot, amennyivel az elítélt által kitöltött szabadságvesztés tartama meghaladja az összbüntetésként megállapított szabadságvesztés tartamát.
(2)430 Ha rendkívüli jogorvoslat folytán meghozott ügydöntő határozatban a bíróság az elítélttel szemben nem, vagy nem a rendkívüli jogorvoslattal megtámadott ügydöntő határozattal megegyező tartamban szab ki szabadságvesztést, vagy a kiszabott szabadságvesztés tartamát mérsékli, és az elítélt a kiszabott tartamnál hosszabb időt töltött szabadságvesztésben, ha az elítélttel szemben más ügyben kiszabott szabadságvesztést kell foganatba venni, akkor a végrehajtásra kerülő szabadságvesztés tartamába be kell számítani azt az időtartamot, amennyivel az elítélt által kitöltött szabadságvesztés tartama meghaladja a rendkívüli jogorvoslat folytán meghozott ügydöntő határozattal megállapított szabadságvesztés tartamát.
(3)431 Az (1)–(2) bekezdés abban az esetben alkalmazható, ha az elítélten az összbüntetésként megállapított, illetve a rendkívüli jogorvoslattal megtámadott ügydöntő határozattal kiszabott szabadságvesztést és a más ügyben végrehajtásra váró szabadságvesztést folyamatosan hajtják végre. Az (1)–(2) bekezdés akkor is alkalmazandó, ha a túltöltés tartama hosszabb a végrehajtásra váró szabadságvesztés tartamánál, de további szabadságvesztések várnak végrehajtásra.
113. § (1) Az elítéltet – megjelenési szándékától függetlenül – elő kell állítani, ha
a)432 büntetőügyben terheltként vagy büntetés-végrehajtási ügyben,
b) tanúként,
c) az apaság és a származás megállapítása iránti perben személyes megjelenésre kötelezéssel félként,
d) gondnokság alá helyezés iránti perben alperesként,
e) szabálysértési ügyben eljárás alá vont személyként,
f)433 az Országgyűlés nemzetbiztonsággal foglalkozó állandó bizottsága által közreműködésre kötelezett személyként
idézik.
(2)434 Az (1) bekezdés a) pontja esetén az elítéltet nem kell előállítani, ha törvény lehetőséget ad arra, hogy a terhelt nyilatkozzon jelenléti szándékáról, és az elítélt nemleges nyilatkozatot tesz.
(2a)435 A bv. intézet az elítéltet kérelmére előállítja, ha a büntetőügyben az ügyiratok Be. 100. §-a és a 352. §-a szerinti megismerési jogának biztosítása érdekében – a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság az előállítás elrendelésével – annak helyéről és időpontjáról az elítéltet értesíti.
(3)436 A bv. intézet az elítéltet kérelmére előállítja, ha a büntetőügyekben alkalmazandó közvetítői tevékenységet végző közvetítő sértettként, terheltként vagy ezek törvényes képviselőjeként a közvetítői megbeszélés vagy a megállapodás aláírásának helyéről és időpontjáról értesíti.
(4) Az elítéltet – amennyiben a tárgyaláson meg kíván jelenni – elő kell állítani, ha félként a személyes megjelenés kötelezettségével idézik.
(5)437 Az (1), (3) és (4) bekezdésben foglaltakon kívül az intézet akkor állítja elő az elítéltet, ha az az előállítást kéri, és annak költségeit megelőlegezi.
(6)438 Ha az elítélt az előállítás költségeit nem tudja megelőlegezni, az intézet tájékoztatja, hogy közigazgatási hatósági ügyben költségmentesség engedélyezését, polgári ügyben a polgári perrendtartás szabályai szerint költségmentesség, költségfeljegyzési jog engedélyezését, illetve pártfogó ügyvéd kirendelését kérheti. Az intézet az előállítás költségeit az elítélt írásbeli kérelmére kivételesen megelőlegezheti, ha a kérelemben a költségek visszafizetését vállalja.
(6a)439 A (3)–(5) bekezdésben meghatározott esetben, továbbá ha az elítélt az előállítás költségeit nem tudja megelőlegezni, és azt kellő időben kezdeményezi, a bv. intézet az elítélt meghallgatását elektronikus hírközlő hálózat, illetve telekommunikációs eszköz útján biztosítja, ha a személyes jelenlét ily módon történő biztosításáról az eljáró bíróság vagy hatóság rendelkezett, és az a tárgyalásra vagy meghallgatásra kitűzött határnapon technikailag kivitelezhető.
(7) A bírósági ügyekben való előállításra vonatkozó szabályokat a közjegyzői eljárásra is megfelelően alkalmazni kell.
114. § (1)440 A nyomozó hatóság az elítéltet az ügyészség engedélye alapján – a bv. intézettel való előzetes egyeztetés szerint – az intézetben kihallgathatja, illetve ha az elítéltek ugyanabban az intézetben vannak fogva tartva, a nyomozó hatóság a szembesítést az intézetben is végrehajthatja, továbbá biztosíthatja a Be. 352. § (1) bekezdése szerinti ügyirat megismerés jogát. A nyomozó hatóság az elítélt intézetben lévő érték- vagy tárgyletétjéből lefoglalhat. Az ügyészség más eljárási cselekmények intézetben történő elvégzésére is engedélyt adhat. Az elítélt részvételével lefolytatandó eljárási cselekményen történő részvétel céljából megjelenő védőnek és törvényes képviselőnek a bv. intézetbe történő belépését engedélyezni kell.
(2) Az elítéltet az intézetben a hatósági ügyben eljáró más szerv a bv. intézettel való előzetes egyeztetés alapján hallgathatja ki.
(3)441 Az elítéltet az illetékes ügyészség, illetve a nyomozó hatóságnak az illetékes ügyészség engedélyét is tartalmazó írásbeli megkeresésére a biztonsági osztályvezető adja ki, eljárási cselekmények lefolytatása, továbbá a Bnytv.-ben meghatározott bűnügyi nyilvántartási adat mintavétele céljából.
(4)442 Ha az elítélt kiadása a rendőrségi fogdán történő elhelyezéssel jár, úgy azt az illetékes ügyészség legfeljebb hatvan napra engedélyezheti. A határozattal szemben panasznak nincs helye.
(5) A kiadás nem teljesíthető, ha
a) az elítélt szabadulása esedékes,
b) az elítéltet a bíróság idézésére elő kell állítani, vagy
c) azt – orvosi vélemény szerint – az elítélt egészségi állapota nem teszi lehetővé.
(6) Az elítélt törvényes jogait a kiadás ideje alatt is biztosítani kell. A kiadás időtartama a szabadságvesztés idejébe beszámít.
115. §443
Félbeszakítás
116. § (1)444 Fontos okból – így különösen az elítélt személyi vagy családi körülményei, egészségi állapota miatt – a szabadságvesztés végrehajtása hivatalból vagy kérelemre félbeszakítható, erről
a) egy naptári évben kilencven napig terjedő időtartamra a parancsnok,
b)445 az a) pontban szabályozottnál hosszabb időre, de legfeljebb egyévi időtartamra az agglomerációs központ vezetője
dönt.
(2)446 Kivételesen engedélyezhető a szabadságvesztés félbeszakítása, ha az elítélt ellen szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt újabb büntetőeljárás van folyamatban. Ebben az esetben az eljárás szakaszától függően az ügyészség vagy a bíróság véleményét be kell szerezni.
(3)447 Nem engedélyezhető a szabadságvesztés félbeszakítása, ha a bíróság az életfogytig tartó szabadságvesztést kimondó ügydöntő határozatban a feltételes szabadságra bocsátás lehetőségét kizárta.
(4) Ha az elítélt nő a várandósság tizenkettedik hetét elérte, és a szülés várható időpontja megelőzné a szabadulás napját, nyilatkoztatni kell arról, hogy kéri-e a szabadságvesztés félbeszakítását. A várandósság alatt vagy közvetlenül a szülés után benyújtott büntetés-félbeszakítási kérelmek elbírálása során elsősorban a gyermek érdekét kell figyelembe venni.
(5)448 A szabadságvesztés félbeszakítására irányuló kérelem indokoltságának ellenőrzése céljából a bv. intézet az elítélt által a félbeszakítás tartama alatti tartózkodása helyeként megjelölt lakcíme, illetve tényleges tartózkodási helye szerint illetékes
a) büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő útján környezettanulmány elkészítését rendelheti el, vagy
b) rendőri szervet az elítélt életvitelére és közbiztonsági kockázatára vonatkozó rendőri jelentés készítése céljából megkeresheti.
(6) A kérelem elutasítását indokolt határozatba kell foglalni.
(7) A félbeszakítás tartama a szabadságvesztés tartamába nem számít be.
(8) A félbeszakítás tartama alatt az elévülés nyugszik.
117. § (1) A szabadságvesztés félbeszakítását az engedélyező megszünteti, ha a tudomására jut, hogy
a)449 az elítélttel szemben a félbeszakítás tartama alatt elkövetett bűncselekmény miatt büntetőeljárás indult, vagy olyan újabb szabadságvesztés végrehajtásáról érkezik értesítőlap, amely a végrehajtás sorrendjére kihatással van,
b)450 az elítéltet más ügyben letartóztatásba helyezték,
c) a félbeszakítás indoka az engedélyezett határidő letelte előtt megszűnt,
d)451 a kegyelmi döntés meghozataláig az elítélt szabadságvesztés büntetésének végrehajtását félbeszakították.
(1a)452 A szabadságvesztés félbeszakítását az engedélyező megszüntetheti, ha az elítélttel szemben olyan újabb szabadságvesztés végrehajtásáról érkezik értesítőlap, amely a végrehajtás sorrendjére nincs kihatással.
(2) A félbeszakítás megszüntetéséről az engedélyező indokolt határozattal dönt.
(3) A félbeszakítás megszüntetéséről az elítéltet írásban haladéktalanul tájékoztatni kell, és fel kell hívni, hogy a megadott időpontban a szabadságvesztést végrehajtó intézetben jelentkezzen.
Az elítélt jogai gyakorlásának és kötelezettségei teljesítésének általános szabályai
118. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt elveszti a személyi szabadságát, köteles eltűrni a végrehajtás tényéből eredően egyes alapvető jogainak és a jogszabályok által biztosított egyéb jogosultságainak szünetelését, korlátozását, módosulását.
(2)453 A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt az alapvető jogait és a jogszabályok által biztosított egyéb jogosultságait a büntetés végrehajtása során is gyakorolhatja és jogszabályban, vagy bírósági, illetve hatósági határozatban megállapított kötelezettségeit a büntetés végrehajtása során is köteles teljesíteni, kivéve, ha azok szüneteléséről, illetve korlátozásáról az ügydöntő határozat vagy törvény rendelkezik, vagy amelyek gyakorlásában, illetve teljesítésében az elítélt akadályozva van.
(3) A büntetés-végrehajtási szervezet biztosítja, illetve elősegíti az elítélt jogainak gyakorlását.
(4) Az elítélt kötelezettségeinek teljesítése, illetve jogainak gyakorlása során a szabadságvesztés-büntetés céljai teljesítése érdekében köteles a bv. intézettel együttműködni.
(5) Az elítélt jogait személyesen vagy védője, illetve fiatalkorú esetén törvényes képviselője útján, a bv. intézet rendjével és biztonságával összhangban gyakorolja.
Az elítélt jogainak korlátozása, módosulása
119. § A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt
a) munkához és foglalkozása szabad megválasztásához való joga és a vállalkozáshoz való joga,
b) művelődéshez való joga, illetve a tanulás és a tanítás szabadsága,
c) önrendelkezéshez való joga,
d) kegyeleti joga,
e) szülői felügyeleti joga,
f) közérdekű adatokhoz való hozzáféréséhez és azok terjesztéséhez való joga,
g) véleménynyilvánítási szabadsága,
h) egyesülési joga,
i) tulajdonhoz való joga,
j) a szabadidő eltöltéséhez való joga,
k) ha munkát végez, az éves fizetett szabadsághoz való joga,
l) magántitokhoz való joga,
m) általános cselekvési szabadsága a szünetelő jogokra való tekintettel,
n) lelkiismereti és vallási szabadsága
e törvényben meghatározott korlátozásoknak megfelelően gyakorolható.
120. § (1) Az elítélt véleményét – ellenőrzés mellett az e törvényben meghatározott korlátozás kivételével – olyan formában nyilváníthatja ki, amely nem zavarja a bv. intézet rendjét és biztonságát.
(2) A vélemény nyilvánosságra hozatala
a) a nemzetbiztonság védelme,
b) a minősített adat közlésének megakadályozása,
c) a bűncselekmény közvetlen veszélyének fennállása esetén, annak megakadályozása,
d) a bv. intézet rendje és biztonsága,
e) a bűnöző életmód népszerűsítésének megakadályozása, valamint
f) az elítélt, vagy hozzátartozója számára a bűncselekménnyel kapcsolatos vélemény nyilvánosságra hozatalából eredő vagyoni előny elérésének megakadályozása
érdekében korlátozható.
Az elítélt jogainak szünetelése
121. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetel az elítélt joga
a) a szabad mozgáshoz,
b) a tartózkodási hely szabad megváltoztatásához,
c) a békés gyülekezéshez,
d) a sztrájkhoz,
e) a szabad orvosválasztáshoz,
f) ahhoz, hogy az országgyűlési képviselők, a helyi és kisebbségi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásán választható legyen,
g)454 az elektronikus ügyintézéshez.
(2)455 A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelnek az elítélt azon jogai, amelyekre a közügyektől eltiltás, illetve a bíróság ügydöntő határozatában meghatározott foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás és kitiltás kiterjed.
Az elítélt büntetés-végrehajtási jogviszonyból eredő jogai
122. § Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra, megfelelő ruházat biztosítására,
b) a hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és a bv. intézet által engedélyezett személyekkel, szervezetekkel az e törvényben meghatározottak szerint kapcsolatot tartani,
c) baleset esetén baleseti ellátásra és baleseti egészségügyi szolgáltatásra,
d) pihenésre, szabadidőre,
e) testi és szellemi állapotának fenntartása, illetve fejlesztése érdekében
ea)456 naponta – az egyes kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint, de legalább egy óra – szabad levegőn tartózkodásra,
eb)457 önképzésre, sajtótermékek megrendelésére, a bv. intézet művelődési és sportolási lehetőségeinek – az egyes kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerinti – igénybevételére,
ec) tanuláshoz való jogát e törvényben meghatározottak szerint gyakorolni; általános iskolai, középfokú, valamint felsőfokú tanulmányok megkezdésére, illetve folytatására, a vizsgákra való felkészüléshez tanulmányi és vizsgaszabadságra,
f)458 a bv. intézetben, illetve annak felügyeleti szerveinél és a büntetés-végrehajtástól független szervhez közérdekű bejelentés, visszaélés-bejelentés, panasz, kérelem és jognyilatkozat előterjesztésére,
g) a büntetés végrehajtása során jogorvoslati joggal élni,
h) a rendelkezésére álló pénzből havonta meghatározott összeget személyes szükségleteire fordítani, illetve azzal egyéb módon rendelkezni,
i) a szabadságvesztés végrehajtása során keletkezett kárának megtérítésére,
j) sajátos védelemre a nők, fiatalkorúak és a fogyatékkal élők a rájuk vonatkozó eltérésekkel,
k)459 jogszabályban meghatározottak szerint saját ruha viselésére, illetve használati tárgyak tartására; az elítélt magánál tartható tárgyainak köre a bv. intézet rendjére és biztonságára figyelemmel, valamint az egyes kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint korlátozható, azonban a korlátozás – a biztonsági elkülönítés és a magánelzárás fenyítés végrehajtását kivéve – a tankönyvekre és tanszerekre, a könyvtári könyvekre, a családi fényképekre és levelekre, valamint az engedélyezett kegytárgyakra és imakönyvre nem terjedhet ki,
l) a már megállapított, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott valamely rendszeres pénzellátásának (e fejezetben a továbbiakban: rendszeres pénzellátás) a meghatalmazott személy kezéhez vagy a bv. intézethez történő folyósítására, továbbá a saját jogon járó családi pótléknak a letéti számláján való elhelyezésére,
m) a szabadulást követő társadalomba való visszailleszkedés érdekében az ehhez szükséges szociális feltételek megteremtésének segítségére,
n)460 önkéntes vállalása alapján – az egyes kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint – oktatási, képzési, valamint reintegrációt elősegítő személyes fejlődését biztosító programokon való részvételre,
o) büntetés-végrehajtási szervezeten belüli fogvatartotti fórumon való véleménynyilvánításra.
123. § (1) Az elítélt a bv. intézet parancsnokának engedélye alapján – őrzéssel vagy anélkül – meglátogathatja orvos által igazoltan súlyos beteg közeli hozzátartozóját, részt vehet közeli hozzátartozója temetésén.
(2) A bv. intézet parancsnoka az (1) bekezdésben foglaltak engedélyezése esetén elrendelheti mozgáskorlátozó eszközök használatát, kivételes esetben megtagadhatja a látogatás, a temetésen való részvétel, illetve a kegyelet lerovásának engedélyezését.
(3) Az (1) bekezdés szerinti rendkívüli eltávozás az öt napot nem haladhatja meg, annak tartama a szabadságvesztésbe beszámít.
(4) Ha az elítélt a temetésen nem vett részt, a parancsnok a temetést követő harminc napon belül – az (1) bekezdés szerinti feltételekkel – engedélyezheti, hogy az elítélt lerója kegyeletét a közeli hozzátartozója temetési helyénél.
(5) Az elítélt az (1) és (4) bekezdésben felsorolt esetekben az előállítás költségét köteles megtéríteni.
124. § (1) Az elítélt a 120. §-nak megfelelően jogosult nyilatkozatot tenni a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény szerinti műsorszámban vagy sajtótermékben, illetve az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti elektronikus hírközlő hálózat útján történő közzététellel.
(2)461 A nyilatkozattétel engedélyezéséről vagy megtagadásáról az országos parancsnok a kérelem benyújtásától számított öt napon belül dönt. A nyilatkozattétel engedélyezése akkor tagadható meg, ha alapos okkal arra lehet következtetni, hogy a nyilatkozattétel a 120. §-ban meghatározott érdekek valamelyikét sértené vagy veszélyeztetné.
(3) Az országos parancsnok haladéktalanul értesíti a sajtó képviselőjét, ha az elítélt nyilatkozattételét engedélyezte, vagy e törvény szerint az engedélyt megadottnak kell tekinteni. Az értesítésben az országos parancsnok tájékoztatást ad a kapcsolatfelvétel részleteiről.
(4) Ha az országos parancsnok a nyilatkozattételt megtagadja, arról indokolt írásbeli határozattal dönt. A határozat minősített adatot nem tartalmazhat. A nyilatkozattétel megtagadásáról szóló határozat ellen az elítélt bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. A kérelmet a bv. intézet haladéktalanul továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz.
(5) A bv. intézet parancsnoka vagy az általa kijelölt személy a nyilatkozattételt – a 120. §-ban foglaltak megtartása érdekében – ellenőrzi. Ha a nyilatkozattétel a 120. §-ban meghatározott érdekek valamelyikét sérti vagy veszélyezteti, a nyilatkozattétel megszakítható, és az elítéltet figyelmeztetni kell a szabályok megtartására és arra, hogy azok be nem tartása esetén a nyilatkozat közzététele megtagadható.
125. § (1) Az elítélt – hozzájárulásával készített – nyilatkozattételét tartalmazó írás, kép-, hangfelvétel (a továbbiakban: közlésre szánt anyag) közzétételéhez az országos parancsnok engedélye szükséges.
(2)462 A közzététel engedélyezéséről vagy megtagadásáról az országos parancsnok a kérelem benyújtásától számított öt napon belül dönt. Az engedély akkor tagadható meg, ha a 120. §-ban meghatározott érdekek valamelyikét sértené, vagy veszélyeztetné.
(3) Ha az országos parancsnok a közzétételt megtagadja, arról indokolt írásbeli határozattal dönt. A közzététel megtagadásáról szóló határozat ellen az elítélt bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. A kérelmet a bv. intézet haladéktalanul továbbítja a büntetés-végrehajtási bíróhoz.
126. § (1) A bv. intézetben minden elítélt számára lehetővé kell tenni, hogy lelkiismereti és vallási meggyőződését szabadon megválassza vagy megváltoztassa, vallását gyakorolhassa.
(2)463 A bv. intézetben minden elítélt számára lehetővé kell tenni, hogy az egyházi személy, a vallási egyesület vallásos szertartást hivatásszerűen végző tagja, az egyházi jogi személy vagy a vallási egyesület által megbízott más személy általi gondozásban részesülhessen.
(3)464 Az elítélt magánál tarthatja a vallása gyakorlásához szükséges könyveket, írásos anyagokat és kegytárgyakat. A kegytárgyak vallásgyakorláshoz való szükségességének megállapításához az adott egyházi személy és vallási egyesület vallásos szertartást hivatásszerűen végző tagjának állásfoglalása kérhető.
(4)465 Az elítélt számára lehetővé kell tenni, hogy a bv. intézetekben megvalósítható vallásos szertartásban részesüljön a vallási közösség előírásainak megfelelően. A súlyos, életveszélyes állapotban lévő elítélt kérelmére az egyházi személlyel vagy a vallási egyesület vallásos szertartást hivatásszerűen végző tagjával való találkozást soron kívül lehetővé kell tenni.
(5) Az elítélt eltiltható az istentiszteleten való részvételtől, ha az a bv. intézet rendjét vagy a biztonságot veszélyezteti.
(6)466 Az istentiszteletre önként jelentkezők részvétele – az (5) bekezdés alapján eltiltottakat, valamint a magánelzárást töltő elítélteket kivéve – nem korlátozható. A (2) bekezdésben meghatározott személlyel való ellenőrzés nélküli találkozás lehetősége azonban az istentisztelet látogatástól eltiltott, a magánelzárást töltő, illetve fogvatartás biztonságára különös veszélyt jelentő elítéltek részlegén elhelyezett elítélttől sem tagadható meg.
(7) A bv. intézet elősegíti a vallási közösségek szociális, karitatív, gondozói tevékenységét és az elítéltnek a szabadulásra való felkészítéséhez nyújtott szolgálatait.
127. § (1)467 Az elítélt az ellene folyamatban lévő büntetőeljárás során a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság által elektronikus adathordozón átadott ügyiratokba vagy kiadott másolatba, illetve az ellene folyamatban volt büntetőeljárásban keletkezett ügyiratokról elektronikus adathordozón kiadott másolatba a büntetés-végrehajtási szervezet által biztosított számítástechnikai eszköz igénybevételével jogosult betekinteni. Az ügyiratokba való betekintést – kellő időben előterjesztett kérelemre – a védővel való személyes kapcsolattartás során is biztosítani kell.
(2) Az elítélt köteles az (1) bekezdésben meghatározott, valamint a büntetés-végrehajtási ügyben keletkezett iratokon kívüli egyéb iratai másolásának, nyomtatásának és továbbításának költségét megtéríteni.
(3)468 A bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság a Be. 100. §-a és 352. §-a szerint az ügyiratok megismerését az ügyiratok megküldésével a bv. intézetben is lehetővé teheti, vagy a bíróság és az ügyészség ennek érdekében a terhelt előállítását rendelheti el. A nyomozó hatóság részéről kért előállítás az ügyészség hozzájárulásával történhet.
(4)469 Az elítélt a vele szemben folyamatban lévő vagy folyamatban volt büntetőeljárás során keletkezett ügyiratokról készült másolatot magánál tarthatja, vagy ha azok terjedelme a zárka rendeltetésszerű használatát akadályozná, valamint az elektronikus adathordozón kiadott másolatot a zárkán kívül rendelkezésre bocsátott tárolóhelyiségben tarthatja.
(5)470 Ha az elítélttel szemben kábítószer birtoklása miatt megindult büntetőügyben feltételes ügyészi felfüggesztést rendeltek el, és más ügyben szabadságvesztést tölt, a bv. szerv biztosítja, hogy az elítélt kábítószer-függőséget gyógyító kezelésen vegyen részt, vagy kábítószer-használatot kezelő más ellátásban vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatásban részesüljön.
128. § (1) A várandós és a kisgyermekes elítélt nőnek az egészségét védő és a gyermek fejlődését szolgáló, e törvényben nem szabályozott jogai nem korlátozhatók.
(2)471 Ha a szülésre a szabadságvesztés végrehajtása alatt kerül sor, és az együttes elhelyezést kizáró ok nem áll fenn, a gyermeket egy éves koráig az anyjával együtt kell elhelyezni. Az anya-gyermek részlegen a végrehajtás rendje a II. kategória-besorolás szabályaihoz igazodik és arra az időszakra, amíg az anya a gyermekét gondozza, kreditpont megilleti.
(3) Az anya és a gyermek együttesen nem helyezhető el, ha
a) az anya a gyermek gondozását nem vállalja,
b) a bíróság a szülői felügyeletet az anya valamennyi gyermekével kapcsolatosan megszüntette,
c) az anya ellen a gyermek sérelmére elkövetett bűncselekmény miatt eljárás indult, vagy
d) az anya egészségi állapota miatt a gyermek gondozását, nevelését nem tudja ellátni.
(4) A (3) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben, ha az anya a gyermekét szoptatja, a gyermek a bv. intézet anya-gyermek részlegén elhelyezhető.
(4a)472 Együttes elhelyezés esetén a bv. intézet a gyermek részére teljes körű ellátást biztosít. A bv. intézet az anya-gyermek részlegen elhelyezett gyermekre tekintettel járó családi pótlék felhasználható részét a gyermek teljes körű ellátására vagy teljes körű ellátásának kiegészítésére fordíthatja, így különösen tápszerrel, ruházattal, gyógyszerrel, pelenkával, játékhoz szükséges eszközökkel való ellátására, valamint a gyermek fejlesztésére.
(5) Együttes elhelyezése esetén az anya a gyermek felett a gondozás és a nevelés jogát gyakorolja.
(6)473 A gyermek felett szülői felügyeletet gyakorló vagy a gyermekkel kapcsolattartásra jogosult másik szülő, a testvér és a gyermekkel kapcsolattartásra jogosult nagyszülő, valamint a gyám részére heti egy alkalommal a kapcsolattartást és a gyermek fejlődéséről a megfelelő tájékoztatást biztosítani kell.
(7) Az anya és gyermeke együttes elhelyezése esetében a gyermek elhelyezése iránt indított eljárás elbírálására a bv. intézet székhelye szerint illetékes bíróság jogosult.
(8) A (2) bekezdésben meghatározott eseten kívül az elítélt a gyermekével kapcsolatot tarthat, kivéve, ha a kapcsolattartásra bíróság vagy gyámhatóság határozata alapján nem jogosult, és a büntetés-végrehajtási jogviszony keretei között részt vehet a gyermek nevelésében, valamint a gyermek sorsát érintő lényeges kérdések eldöntésében, kivéve, ha a bíróság a szülő e jogát korlátozta.
128/A. §474 (1) Ha az elítélt a vele együttesen elhelyezett gyermekét elhanyagolja, bántalmazza vagy fejlődését egyéb módon veszélyezteti, a bv. intézet parancsnoka határozattal dönt az anya és gyermeke együttes elhelyezésének megszüntetéséről, és erről haladéktalanul értesíti a gyámhatóságot.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a bv. intézet intézkedik a gyermeknek az anyától való elkülönítése iránt, és a gyámhatóság intézkedéséig biztosítja a gyermek teljes körű ellátását az anya-gyermek részlegen.
128/B. §475 (1) Ha a női elítélt egy évnél fiatalabb gyermekét gondozza, és a szabadságvesztés elhalasztására vagy félbeszakítását nem engedélyezték vagy azt az elítélt nem kérte, továbbá az együttes elhelyezést kizáró ok nem áll fenn, – az elítélt kérelmére – a gyermeknek egyéves koráig az anyjával való együttes elhelyezéséről a BVOP elhelyezésért felelős szakterületének vezetője a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül határozattal dönt.
(2) Az elítélt a kérelmet a felhívás kézhezvételétől számított nyolc napon belül írásban köteles a kijelölt bv. intézethez vagy a BVOP-hoz benyújtani.
(3) Az (1) bekezdés szerinti döntés meghozatala előtt a BVOP beszerzi a gyámhatóság véleményét arról, hogy az együttes elhelyezés a gyermek érdekét megfelelően szolgálja-e. A véleményben a gyámhatóság adatot szolgáltat arról is, hogy fennáll-e a 128. § (3) bekezdésében meghatározott, az együttes elhelyezést kizáró valamely ok.
129. § (1)476 Az elítélt – a (3) bekezdésben foglalt kivételekkel – a jogszabályban meghatározottak és az egyes kategóriákra vonatkozó szabályok szerint az intézetben magánál tarthat minden olyan tárgyat, amelynek elhelyezése
a) a zárka rendeltetésszerű használatát nem akadályozza, illetve
b) az elítélt számára – ha ilyen az intézetben rendelkezésre áll – a zárkán kívül rendelkezésre bocsátott tárolóhelyiségben megoldható.
(2)477 Az elítélt magánál tartható tárgyainak köre a bv. intézet rendjére és biztonságára figyelemmel korlátozható, valamint az az egyes kategóriákban eltérhet.
(3) Az elítélt nem tarthat az intézetben olyan tárgyat,
a) amelynek birtoklása a közbiztonságot veszélyezteti, vagy jogszabályba ütközik,
b) amely az intézet rendjét, a fogvatartás biztonságát, a szabadságvesztés végrehajtásának rendjét, vagy ezek fenntartását és ellenőrzését, illetve az elítélt vagy más személy testi épségét vagy egészségét veszélyezteti, továbbá
c) amely alkalmas arra, hogy használatával az elítélt önállóan vagy másokkal közösen bűncselekményt kövessen el, vagy – ha ellene büntetőeljárás van folyamatban – a büntetőeljárás eredményességét veszélyeztesse.
130. §478 (1) Pénzküldemény küldése és fogadása a jogcím igazolásához, vagy kapcsolattartói minőség – ideértve a védővel való kapcsolattartást is – fennállásához köthető.
(2) A kapcsolattartásra jogosult által az elítélt részére meghatározott felhasználási céllal – így különösen kapcsolattartásra, személyes szükségletekre, gyógyszer vagy gyógyászati segédeszköz vásárlására – havonta beküldhető pénzösszeg nem haladhatja meg a százötvenezer forintot. Az ezt meghaladó pénzösszeget a bv. intézet az elítélt szabad felhasználású letéti számláján kezeli.
131. §479 A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt részére biztosítani kell, hogy a választójogát gyakorolhassa. Az elítélt a fogvatartás helyén, a választási eljárásra vonatkozó jogszabályok szerint jogosult szavazni, az elítélt személyazonosságát a fogva tartó bv. intézet nyilvántartása alapján kell megállapítani. A bv. intézet köteles elősegíteni az elítélt választójogának gyakorlását.
132. §480 (1) Ha az elítélt a Btk. 192. § (8) bekezdés b) pontja szerinti vagy a Btk. XIX. Fejezetében meghatározott valamely bűncselekményt tizennyolcadik életévet be nem töltött sértett sérelmére követte el, vagy a tizennyolcadik életévét be nem töltött sértett ellen elkövetett személy elleni erőszakos bűncselekmény elkövetési körülményeiből a szexuális motívum a kockázatértékelési vizsgálat alapján kimutatható, az elítélt befogadását követően fel kell mérni, hogy fennáll-e a veszélye annak, hogy szabadon bocsátását követően hasonló bűncselekményt fog elkövetni. Ha ennek a lehetősége fennáll, akkor az elítélt részére az állapotára és a kezelés jellegére vonatkozó tájékoztatás mellett – önkéntes részvételi alapon – fel kell ajánlani megfelelő, a visszaesés valószínűségét csökkentő pszichoterápián vagy más foglalkozáson való részvételt.
(2) Ha az elítélt a Btk. 192. § (8) bekezdés b) pontja szerinti vagy a Btk. XIX. Fejezetében meghatározott valamely bűncselekményt tizennyolcadik életévét betöltött sértett sérelmére követte el, és hasonló bűncselekmény szabadulását követően történő elkövetésének kockázata megállapítható, az állapotára és a kezelés jellegére vonatkozó tájékoztatás mellett részére is – önkéntes részvételi alapon – fel kell ajánlani megfelelő, a visszaesés valószínűségét csökkentő pszichoterápián vagy más foglalkozáson való részvételt.
Az elítélt kötelezettségei
133. § (1) Az elítélt jogszabályban meghatározott kötelezettségeit a szabadságvesztés végrehajtása alapvetően nem érinti.
(2) Az elítélt köteles – különösen –
a) a szabadságvesztést a jogszabályban vagy az országos parancsnok által meghatározott bv. intézetben tölteni,
b) a büntetés-végrehajtás rendjét megtartani, illetve tűrni, a kapott utasításokat végrehajtani,
c) a számára kijelölt munkát elvégezni,
d) a reintegrációs foglalkozás rendjét, a bv. intézet biztonsági és higiéniai követelményeit megtartani,
e) a bv. intézet tisztántartásában, karbantartásában és ellátásában díjazás nélkül, alkalomszerűen részt venni,
f) alávetni magát a jogszabályban előírt kötelező vagy egészségi állapotának megítéléséhez szükséges orvosi vizsgálatnak és a jogszabály szerint kötelező, gyógykezelésnek,
g)481 vizsgálati anyagot szolgáltatni az alkohol-, bódítószer-, illetve kábítószer-fogyasztás hiteles mérőeszközzel vagy vizelet-mintavétellel történő, szúrópróbaszerű ellenőrzéséhez, fegyelemsértés, illetve bűncselekmény gyanúja esetén ezt meghaladóan szükség szerint a vérmintavételhez,
h)482 az egyes kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően előírt forma- és egyéb ruházatot viselni,
i) a tartására fordított költséghez hozzájárulni, kivéve ha önhibáján kívüli okból nem dolgozik és nem részesül rendszeres pénzellátásban, illetve nem rendelkezik letéti pénzzel,
j) a képességeinek és a bv. intézet adottságainak megfelelő képzésben, illetve oktatásban részt venni.
k)483 jeladóval rendelkező elektronikus karpántot viselni tartózkodási helyének és fizikai állapotának nyomon követése, valamint közvetlen utasítása és értesítése céljából.
(3)484 A tartási költségekhez való hozzájárulás összegét az országos parancsnok normatív utasításban határozza meg, az évente meghatározott napi összeg – teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén – nem lehet kevesebb, mint az egy havi alapmunkadíj egy százaléka.
(4)485 Az elítélt keresményének és rendszeres pénzellátásának meghatározott részét a szabadulása idejére tartalékolni kell. A fogvatartás megkezdésétől a tartalékolás havonta meghatározott összege a fogvatartás első négy évében az egyhavi alapmunkadíj ötven százalékának egytizenketted része, ezt meghaladó tartamú fogvatartás esetén havonta az egyhavi alapmunkadíj huszonöt százalékának egytizenketted része.
(4a)486 A bv. intézet által kezelt letéti számlára az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítás keretében kifizetett összeget az elítélt szabadulása idejére kell tartalékolni. A bv. intézet parancsnoka az elítélt kérelmére jogszabályban meghatározott különös méltánylást érdemlő körülmény esetén engedélyezheti a kártalanítás keretében kifizetett összegnek vagy egy részének a kifizetését az elítélt hozzátartozója vagy kapcsolattartója részére.
(5) Az elítélt köteles együttműködni a bv. intézet a pártfogó felügyelői szolgálat és a reintegrációs tevékenységben részt vevő szervezet megbízottjával.
134. § (1) A dolgozó elítélt a munkadíjából köteles a tartására fordított költséghez hozzájárulni, abból a hozzájárulás összegét és a szabadulás idejére tartalékolandó összeget közvetlenül le kell vonni.
(2) A munkáltatásban részt nem vevő elítélt a tartására fordított költségekhez – ha azt a fogva tartó bv. intézethez folyósítják – valamely rendszeres pénzellátásából, illetve – legfeljebb annak erejéig – szabadon felhasználható letéti pénzéből járul hozzá, azokból a hozzájárulás összegét és a szabadulás idejére tartalékolandó összeget közvetlenül le kell vonni.
(3) Ha a nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban vagy magánnyugdíj-pénztár által nyújtott járadékszolgáltatásban részesülő, illetve szabadon felhasználható letéti pénzzel rendelkező elítélt dolgozik, a hozzájárulást és a szabadulás idejére tartalékolandó összeget a munkadíjból kell levonni.
(4)487 Az elítélt munkadíjából, rendszeres pénzellátásból, illetve letéti pénzéből a tartásra fordított költséghez való hozzájárulás napi összegének és a szabadulás idejére kötelezően tartalékolandó összegének az (1)–(3) bekezdés szerinti levonása után fennmaradó összeg legfeljebb ötven százalékát lehet végrehajtás alá vonni, ideértve a 144. § alapján megállapított kártérítési kötelezettséget is.
(4a)488 E törvény eltérő rendelkezése hiányában az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítás keretében kifizetett összegből nem vonható le
a) az elítélt tartására fordított költséghez történő hozzájárulás,
b) a szabadulás idejére tartalékolandó összeg,
c) az elítélt által e törvény alapján megtérítendő költség és az általa igénybe vett jogszabályban meghatározott többletszolgáltatások díjai és költségei, és
d) az elítélt egészségügyi ellátása körében felmerülő költség vagy díj.
(4b)489 Az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítás keretében kifizetett összeg a Vht. 73/A. §-ára tekintettel végrehajtás alá vonható, ideértve a 144. § alapján megállapított kártérítési kötelezettséget is.
(5) Az elítélt által e törvény alapján megtérítendő költségeket és az általa igénybe vett jogszabályban meghatározott többletszolgáltatások díjait és költségeit a (4) bekezdés szerinti levonásokat követően kell levonni.
(6)490 Az elítélt nem kötelezhető a tartási költségek megfizetésére a reintegrációs eltávozás, a reintegrációs őrizet, feltételes szabadságra bocsátás, a büntetés félbeszakítás és a bv. intézet huszonnégy órát meghaladó elhagyása esetén.
(7)491 Az elítélt írásbeli nyilatkozata alapján
a) a részére célzott felhasználással befizetett pénzösszeg – a kapcsolattartásra szánt pénzösszeg esetén a kapcsolattartó hozzájárulásával –,
b) a részére ösztöndíjként vagy munkaterápiás foglalkoztatás rendszeres pénzbeli térítés összegének ötven százaléka
az elítéltnek a bv. intézet felé fennálló – a (4) bekezdés alapján meg nem térülő – tartozásának a kiegyenlítésére a letéti számláról levonható.
(8)492 Az elítélt írásbeli nyilatkozata alapján, ha az nem veszélyezteti a (4b) bekezdése alá tartozó követelések kielégítését, az alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítás keretében kifizetett összegből a (4a) bekezdés c) és d) pontja alá tartozó követelés összege levonható.
(9)493 Ha az elítélt a szabadításkor a jegyzék vagy elismervény ellenében visszaszolgáltatási vagy elszámolási kötelezettséggel átvett személyes felszerelési tárgy hiánya vagy károsodása miatti kártérítési felelősségét elismeri, a bv. intézet az ebből eredő, határozattal megállapított kár összegét az elítélt letéti számláján lévő pénzösszegből – ide nem értve a szabadulás idejére tartalékolt összeget – levonhatja.
135. § (1) Az elítélt köteles a fogva tartó bv. intézet tisztántartását, karbantartását és ellátását szolgáló munkában díjazás nélkül részt venni.
(2) A tisztántartást, karbantartást és ellátást szolgáló munkában csak olyan elítélt vehet részt, aki egyébként munkáltatásra is alkalmas. A munkaköri alkalmasság megállapításáig az elítélt nem vehet részt a munkavégzésben.
(3)494 A tisztántartást, a karbantartást és az ellátást szolgáló munkavégzés ideje a napi négy órát, havonta összesen a harminckét órát nem haladhatja meg. A bv. intézet orvosa (a továbbiakban: bv. orvos) a munkavégzés idejét az elítélt egészségi és fizikai állapotára vagy életkorára tekintettel csökkentheti.
(4) A tisztántartást, karbantartást és ellátást szolgáló munkavégzés idejére az elítéltet szükség szerint el kell látni munkaruhával és lábbelivel, szakmai oktatásban kell részesíteni, balesetét a munkabalesetre vonatkozó jogszabály szerint kell elbírálni.
(5) A tisztántartást, karbantartást és ellátást szolgáló munkavégzés időpontjait és tartamát a bv. intézet a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíti.
136. § A szabadságvesztés végrehajtása alatt az elítélt köteles tűrni – különösen –
a)495 a más nemű és más kategóriába sorolt elítéltektől való elkülönítést, az életkori, kriminológiai, kockázatelemzési és kezelési szempontú, foglalkoztatási és egészségügyi szempontok szerinti csoportba sorolását,
b)496 az egyes kategóriákra vonatkozó korlátozásokat,
c) személyes tárgyainak átvizsgálását,
d) az e törvény szerinti kivételekkel kapcsolattartásának ellenőrzését,
e)497 életrendjének, bv. intézeten belüli mozgásának a kategória-besorolása szerinti meghatározását, illetve bv. intézeten belüli mozgásának egyedi biztonsági előírással történő korlátozását,
f) a 145. § (1) bekezdésében felsorolt biztonsági intézkedések végrehajtását.
137. § Nem terheli az elítéltet
a) a bv. intézetbe vagy intézménybe szállítás, ideértve azt is, ha az elítéltnek polgári ügyben a hatóság előtt való megjelenése érdekében másik bv. intézetbe szállítása szükséges,
b)498 a büntetőügyben való – ideértve a büntetőügyben lefolytatandó közvetítői eljárást is – és a büntetés-végrehajtási ügyben való előállítás,
c) a szabálysértési ügyben való – ideértve a szabálysértési ügyben lefolytatandó közvetítői eljárást is – előállítás,
d) az alkoholbetegséggel összefüggő gyógykezelés,
e) az elmeállapot megfigyelésének,
f) a kábítószer-prevenciós tevékenység, illetve a kábítószer-függőséget gyógyító kezelés, kábítószer-használatot kezelő más ellátás, illetve a megelőző-felvilágosító szolgáltatás és
g) a jogsegélykérelem folytán más állam részére történő ideiglenes átadás
költsége.
138. § (1) A bv. intézetet – amelyben az elítéltet fogva tartják – érintő katasztrófahelyzet esetén az elítélt köteles közreműködni a katasztrófahelyzet elhárításához szükséges tevékenységben.
(2) Az elítéltet megillető, e törvényben meghatározott jogok a katasztrófahelyzet elhárításához szükséges mértékben a katasztrófahelyzet idejére korlátozhatók.
(3) Az elítéltet a külön jogszabályok szerinti katasztrófavédelmi kötelezettség terheli, illetve ideiglenes katasztrófavédelmi szolgálatra beosztható.
(4) Az elítélt az elhelyezésére szolgáló bv. intézet közvetlen veszélyeztetettsége vagy használhatatlanná válása esetén más bv. intézetbe kell átszállítani.
139. § A büntetés-végrehajtási szervezet joga és kötelezettsége az e törvényben meghatározott jogkövetkezményeket minden törvényes eszközzel biztosítani, illetve kikényszeríteni.
Kérelem, panasz és egyéb jogorvoslat
140. §499 (1) Az elítélt a kérelem vagy a jogorvoslat benyújtásával kapcsolatos jogairól, kötelezettségeiről bármikor tájékoztatást kérhet, a felvilágosítást megfelelő időben kell megadni. Az elítélt jogorvoslati jogának érvényesüléséről a bv. intézet gondoskodik.
(2) A bv. szerv részére címzett kérelem és panasz kizárólag a büntetés-végrehajtási szervezet által rendszeresített formanyomtatványon nyújtható be a belső elektronikus felületen vagy papíralapon, de annak terjedelme nem korlátozható és biztosítani kell mellékletként egyéb irat becsatolásának lehetőségét.
(3) A 10. § (2) bekezdésének alkalmazásában írásbeli előterjesztésnek minősül a belső elektronikus felületen történő benyújtás.
(4) A 10. § (3) bekezdésében meghatározott elítélt részére a kérelem vagy a panasz benyújtásához segítséget kell nyújtani, kérelmére két érdektelen tanú jelenlétében kell a formanyomtatványt kitölteni vagy a belső elektronikus felületen benyújtani, és ezt a tényt, valamint a tanúk nevét és azonosító számát a formanyomtatványban is fel kell tüntetni.
141. §500 (1) Az elítélt az e törvényben szabályozott, fogvatartásával összefüggő ügyben kérelemmel fordulhat a bv. intézet szervezeti egységének vezetőjéhez.
(2) A döntést a bv. intézet parancsnoka által meghatározott esetben az általa kijelölt bizottság jogosult meghozni.
(3) Az elítélt személyes meghallgatást kérhet a bv. intézet szervezeti egységének a vezetőjétől. Az elítélt a bv. intézet parancsnokához írásban, közvetlenül is fordulhat.
(4) Az elítélt kérelmét a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíteni kell.
(5) A 20. § (9) bekezdésében meghatározottakon túl érdemi vizsgálat nélkül el lehet utasítani azt a kérelmet, amelyet nem 140. § (2) bekezdésében foglaltak szerint nyújtottak be.
(6) A döntés lényegét és a közlés időpontját a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíteni kell, ezzel egyidejűleg az írásba foglalt döntést az elítélt részére át kell adni vagy a 17/A. § (1a) bekezdésében foglaltaknak megfelelően kézbesíteni kell. Az elítélt eltérő nyilatkozata hiányában a kérelemnek helyt adó döntésről az elítélt szóban is tájékoztatható.
(7) Ha az elítélt a (6) bekezdés szerinti irat átvételét megtagadja, akkor annak tényét a fogvatartotti nyilvántartásban rögzíteni kell.
142. §501 (1) Az elítélt – a kérelemnek helyt adó döntés kivételével – a bv. szerv szervezeti egysége vezetőjének vagy a bv. intézet parancsnoka által kijelölt bizottságnak a döntése, intézkedése, illetve annak elmulasztása esetén, ha a törvény eltérően nem rendelkezik, a 21. § (3) bekezdése szerint panasszal fordulhat annak a bv. intézetnek a parancsnokához, ahol a döntés, az intézkedés vagy a mulasztás történt.
(2) A 21. § (7) bekezdésében meghatározottakon túl nincs helye panasznak és azt érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha
a) kizárólag olyan ügyre vonatkozik, amelyben kérelem benyújtásának lenne helye,
b) a döntés közlésétől, az intézkedéstől, illetve annak elmulasztásától számított hat hónap eltelt,
c) a jogosult nem a 140. § (2) bekezdésében foglaltak szerint nyújtotta be.
(3) Ha
a) a döntést vagy az intézkedést a bv. intézet parancsnoka hozta vagy a mulasztás őt terheli, a panaszt az agglomerációs központ vezetője,
b) a döntést az agglomerációs központ vezetője hozta, a panaszt az országos parancsnok
bírálja el, amely döntés ellen további jogorvoslatnak nincs helye.
143. § (1) Az elítélt kárigényét – kivéve, ha szabadult – annál a bv. szervnél terjesztheti elő, ahol a kár bekövetkezett, más gazdálkodó szervezetnél végzett munkáltatás során annál a bv. szervnél, amely a szerződést a gazdálkodó szervezettel megkötötte. Ha az elítélt társadalomba való beilleszkedését elősegítő programban vesz részt, kárigényét annál a bv. szervnél terjesztheti elő, amely a szerződést az ilyen szervezettel megkötötte.
(2)502 Az (1) bekezdés szerinti kártérítés iránti igényt határozattal kell elbírálni, amely ellen az elítélt a közléstől számított harmincnapos jogvesztő határidőn belül, a határozatot hozó bv. szerv székhelye szerint illetékes bíróság előtt, illetve a munkáltatással összefüggésben keletkezett kár megtérítése iránti igény esetén a munkaügyi perben eljáró bíróság előtt keresetet indíthat.
(3)503 Az elítéltet ért kárért a bv. szerv a Polgári Törvénykönyv szabályai szerint felel, a munkával összefüggésben okozott kárért való felelősségre, ha e törvény eltérően nem rendelkezik, vagy a büntetés-végrehajtási jogviszony sajátosságaiból más nem következik, az Mt. rendelkezései irányadók azzal, hogy ha más gazdálkodó szervezetnél munkáltatták az elítéltet, az elítéltet ért kárt a gazdálkodó szervezettel szerződésben álló bv. szerv téríti meg. A társadalmi integrációs programban részt vevő elítéltnek okozott kárt a Polgári Törvénykönyv rendelkezése értelmében az ilyen programot lebonyolító szervezettel szerződött bv. szerv téríti meg.
(4) A kár bv. szerv általi megtérítése a kárért való felelősséget nem érinti, és a bv. szerv visszkereseti igényét nem gátolja.
(5)504 Ha az elítélt szabadult, kártérítési igényét a Polgári Törvénykönyv alapján, elévülési időn belül közvetlenül a bv. szerv székhelye szerint illetékes bírósághoz, illetve a munkáltatással összefüggésben okozott kár megtérítése iránti igényét a 272. § (1) bekezdése szerinti elévülési időn belül a munkaügyi perben eljáró bírósághoz benyújtott keresettel érvényesítheti.
(6)505
144. § (1)506 Az elítélt a szabadságvesztés végrehajtása során okozott kárért a Polgári Törvénykönyv alapján felelős, a munkával összefüggésben okozott kárért fennálló felelősségére ha e törvény eltérően nem rendelkezik, vagy a büntetés-végrehajtási jogviszony sajátosságaiból más nem következik, az Mt. irányadó.
(1a)507 Az (1) bekezdés szerinti esetben a kártérítési eljárást a 143. § (1) bekezdésében meghatározott bv. szerv folytatja le.
(2)508 Ha az elítéltet az általa okozott kár megtérítésére a bv. szerv határozattal kötelezte, ellene a határozatot hozó bv. szerv székhelye szerint illetékes bíróságnál, illetve a munkával összefüggésben megállapított kártérítési kötelezettség esetén a munkaügyi perben eljáró bíróságnál a közléstől számított harminc napos jogvesztő határidőn belül keresetet indíthat.
(3) A kereset benyújtása a kár összegének az elítélt bv. intézet által kezelt letéti számlájáról történő levonására nincs halasztó hatálya.
(4)509 A kárt a bv. szerv viseli, ha a károkozásért az elítélt felelőssége nem állapítható meg, továbbá, ha az elítéltet a kár megtérítése alól részben vagy egészben mentesítették, vagy a tartozást törölték.
144/A. §510 A rendőrségi fogdán történő végrehajtás során okozott kár esetében a 143. § és a 144. § szabályait kell alkalmazni azzal, hogy a bv. szerv alatt a 427. § (8) bekezdésében meghatározott személyt kell érteni.
144/B. §511
A végrehajtás rendjének és a fogvatartás biztonságának fenntartása
145. § (1)512 Az elítélttel szemben a végrehajtás rendjének megőrzése és a fogvatartás biztonságának fenntartása érdekében a következő biztonsági intézkedések alkalmazhatók
a) biztonsági elkülönítés,
b)513
c) mozgáskorlátozó eszközök alkalmazása,
d) elektronikus távfelügyeleti eszköz alkalmazása,
e)514 elektronikus megfigyelési eszköz vagy az ellenőrzést biztosító megfigyelési eszköz alkalmazása,
f) motozás,
g) biztonsági ellenőrzés, biztonsági vizsgálat és biztonsági szemle,
h) az ajtók zárva tartásának elrendelése,
i) egyes jogok gyakorlásának felfüggesztése.
j)515 az engedély nélkül tartott elektronikus hírközlő eszköz vagy információs rendszer felkutatása és használatának korlátozása érdekében alkalmazott eszköz.
(2) Az (1) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott biztonsági intézkedések egyéni kockázatelemzés alapján alkalmazhatók.
(3) Indokolt esetben több biztonsági intézkedés együtt is alkalmazható.
(4) A büntetés-végrehajtási szervezet tagjai a bv. intézet biztonságát sértő vagy veszélyeztető cselekmények felszámolása érdekében jogosultak és kötelesek a rend fenntartásához, illetve helyreállításához szükséges intézkedéseket megtenni.
(5) A büntetés-végrehajtási szervezet tagja hivatásának jogszerű teljesítése során az intézkedéseinek a megengedett kényszerítő eszközök alkalmazásával is jogosult érvényt szerezni. A kényszerítő eszközök alkalmazási feltételeit a büntetés-végrehajtási szervezetről szóló törvény határozza meg.
146. § (1) Az elítélt biztonsági elkülönítésére akkor kerülhet sor, ha
a) a bv. intézet rendjét, biztonságát súlyosan sérti vagy veszélyezteti,
b) csoportos ellenszegülésben vesz részt,
c) az utasítás végrehajtását, a munkavégzést megtagadja, vagy
d) ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsít.
(2) A biztonsági elkülönítés elrendelésére és megszüntetésére a bv. intézet parancsnoka vagy a személyi állomány általa megbízott tagja jogosult. A biztonsági elkülönítés csak az elrendelésre okot adó körülmény megszűnéséig, de legfeljebb tíz napig tarthat, ezt egy alkalommal legfeljebb tíz nappal a bv. intézet parancsnoka meghosszabbíthatja. Az elkülönítés tartamába minden megkezdett nap beszámít.
(3) A biztonsági elkülönítés ideje alatt az elítélt
a) állandó felügyelet alatt áll,
b) az intézet területén engedéllyel és felügyelettel mozoghat, zárkáját zárva kell tartani,
c) látogatójával biztonsági beszélőfülkében vagy biztonságtechnikai eszközön keresztül érintkezhet,
d) az intézet csoportos művelődési, sportolási és szabadidő eltöltésének lehetőségeit nem veheti igénybe,
e) önképzést folytathat,
f) saját ruhát nem viselhet,
g) magánál tartható tárgyainak köre és mennyisége korlátozható.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott korlátozások együttesen vagy külön-külön alkalmazhatók, erről az elrendelőnek írásban kell határoznia.
(5)516 A bv. orvos – szükség esetén pszichológus bevonásával – a biztonsági elkülönítés megkezdése előtt, de legkésőbb az elkülönítés megkezdését követő hetvenkét órán belül, továbbá a biztonsági elkülönítés alatt jogszabályban meghatározott rendszerességgel megvizsgálja az elítéltet. Ha a bv. orvos vagy a pszichológus az elítélt egészségi állapotára tekintettel – ide nem értve a (6) bekezdésben meghatározott elkülönítést – a biztonsági elkülönítés megkezdését vagy továbbfolytatását nem javasolja, az elítéltet nem lehet elkülöníteni vagy azt meg kell szüntetni.
(6)517 Az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítéltet az erre a célra kialakított helyiségben kell elhelyezni – ennek érdekében vele szemben mozgáskorlátozó eszköz alkalmazható –, és haladéktalanul intézkedni kell orvosi, vagy a bv. orvos távollétében szakápolói vizsgálata iránt. Ez utóbbi esetben intézkedni kell annak érdekében, hogy az elítéltet két órán belül a bv. orvos – szükség esetén pszichológus bevonásával – megvizsgálja. Az elkülönítés legfeljebb nyolc óra időtartamú lehet, és annak szükségességét kétóránként felül kell vizsgálni. Nyolc óra elteltével, ha az elítélt állapota nem rendeződik, intézkedni kell pszichiátriai vizsgálata iránt.
147. §518
148. § Mozgáskorlátozó eszközként – testi sérüléssel nem járó módon – rögzítő övvel vagy anélkül bilincs, vezetőbilincs vagy a végtag rögzítésére alkalmas más eszköz az intézkedésre okot adó körülmény megszűnésig, de legfeljebb folyamatosan tizenkét óra időtartamra alkalmazható, ha az elítélt egészségi állapota azt megengedi. A tizenkét óra időtartamú korlátozás nem vonatkozik az elítélt bv. intézeten kívüli kísérésére vagy őrzésére.
149. § Az elítéltek intézeten kívüli mozgásának nyomon követése érdekében elektronikus távfelügyeleti eszköz alkalmazható
a) az elítélt bv. intézet területén kívül történő foglalkoztatása,
b) a nem a büntetés-végrehajtási szervezet kezelésében lévő egészségügyi intézményben (a továbbiakban: egészségügyi intézmény) elhelyezett elítélt őrzése, felügyelete,
c) a súlyos beteg közeli hozzátartozóját meglátogató elítélt felügyelete,
d) a közeli hozzátartozója temetésén részt vevő elítélt felügyelete,
e) csoportos kimaradás felügyelete
esetén.
150. § (1)519 Az elítéltek intézeten belüli mozgásának és tevékenységének megfigyelése, valamint a szökés megakadályozása céljából a bv. intézetnek az elítéltek részére fenntartott, közös használatú helyiségeiben, a bv. intézet udvarán, folyosóin, a bv. intézet területét határoló külső falakon és kapujánál, valamint a bv. szerv kezelésében lévő munkáltatási helyszínen elektronikus megfigyelési eszköz helyezhető el.
(1a)520 Az (1) bekezdésben meghatározott célból olyan külső munkáltatási helyszínen, amely nem a bv. szerv kezelésben van, a más rendészeti szerv által működtetett elektronikus megfigyelési eszköz igénybe vehető.
(2)521 A büntetés-végrehajtás rendjének biztosítása, valamint bűncselekmények, szabálysértések és fegyelmi vétségek vagy más jogsértések megelőzése céljából a fogvatartás biztonságára különös veszélyt jelentő elítéltek részlegén, a biztonsági elkülönítőben, a HSR részlegen, a fegyelmi elkülönítőben és a magánelzárás fenyítés végrehajtására kialakított zárkában, valamint az elítéltek szállítására szolgáló járműben is elhelyezhető elektronikus megfigyelési eszköz.
(3)522 Annak az elítéltnek a zárkájában, aki korábban öngyilkosságot kísérelt meg vagy a saját testi épsége elleni önkárosító cselekményt követett el, továbbá akinél az öngyilkosságra irányuló vagy az önkárosító magatartás magas kockázata áll fenn, elektronikus megfigyelési eszköz helyezhető el, ha az elítélt életének és testi épségének megóvása érdekében az elítélt viselkedésének folyamatos nyomon követése szükséges. Kötelező az elektronikus megfigyelési eszköz alkalmazása a korábban öngyilkosságot megkísérlő vagy a saját testi épsége elleni önkárosító cselekményt elkövető elítélt biztonsági elkülönítése, magánelzárás fenyítésének végrehajtása és egyszemélyes elhelyezéssel járó fegyelmi elkülönítése során.
(4)523 Elektronikus megfigyelési eszköz nem alkalmazható az orvosi rendelő, orvosi diagnosztikai és – e törvényben meghatározott kivétellel – egyéb egészségügyi ellátásra szolgáló helyiség, az illemhely és a fürdőhelyiség megfigyelésére. A bv. intézet kórtermében és a betegszobában a korábban öngyilkosságot megkísérlő, vagy a saját, illetve mások testi épsége elleni cselekményt elkövető elítélt megfigyelése érdekében – a megfigyelés elrendelésével közvetlenül nem érintett ellátottak kíméletével – helyezhető el elektronikus megfigyelési eszköz.
(4a)524 A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvényben meghatározott célból működtetett
a) pilóta nélküli állami légi járműre, vagy
b) a személyi állomány tagja feladatának ellátását támogató mobil elektronikai eszközre
elektronikus megfigyelési eszköz telepíthető.
(4b)525 Az elítélt bv. intézet területén, valamint a bv. szerv kezelésében lévő munkáltatási helyszínen való tartózkodási helyének meghatározása, mozgásának és tevékenységének ellenőrzése, a bv. intézetben vagy a bv. szerv kezelésében lévő munkáltatási helyszínen megvalósuló bűncselekmény, szabálysértés vagy fegyelemi vétség elkövetőjének, illetve a rendkívüli esemény résztvevőjének azonosítása céljából az elektronikus megfigyelési eszköz személyazonosítás céljából összekapcsolható arcképfelismerő rendszerrel.
(5) Az elektronikus megfigyelési eszköz által rögzített felvétel és az abban szereplő személyes adat
a) az eszköz alkalmazásának a helyszínén elkövetett bűncselekmény vagy szabálysértés miatt indult eljárásban,
b) az eszköz alkalmazásának a helyszínén az elítélt vagy a büntetés-végrehajtási szervezet állományába tartozó személy által elkövetett jogsértés miatt indított fegyelmi eljárásban, és
c) az eszköz alkalmazásának a helyszínén a büntetés-végrehajtási szervezet állományába tartozó személy eljárása jogszerűségének a megállapítására irányuló eljárásban
használható fel.
(6) Az elektronikus megfigyelési eszköz által rögzített felvétel és az abban szereplő személyes adat a felvételen szereplő személy által, jogainak gyakorlása érdekében indított eljárásban is felhasználható. Az a felvételen szereplő személy, akinek a felvételre a jogainak gyakorlása érdekében van szüksége, a rögzítéstől számított harminc napon belül jogának vagy jogos érdekének igazolásával kérheti, hogy az adatot annak kezelője ne törölje. A jogainak gyakorlása érdekében indított eljárás során a felvétel a bíróság vagy más szerv megkeresésére továbbítható.
(7) Az elektronikus megfigyelési eszközzel rögzített felvételt legfeljebb a rögzítést követő hatvan nap elteltével törölni kell, ha az (5) bekezdésben megjelölt eljárás lefolytatását nem kezdeményezték vagy a felvételen szereplő személy a (6) bekezdés szerinti lehetőségével nem él.
(8) Ha az (5) bekezdésben meghatározott célból az adat felhasználására kerül sor, akkor az (5) bekezdésben meghatározott eljárás befejezését követően kell az elektronikus megfigyelési eszközzel rögzített felvételt törölni. Ha büntetőeljárás indult, a rögzített kép-illetve hanganyagot vagy ezek másolatát az eljáró hatóság kérésére az iratokhoz csatolás érdekében meg kell küldeni.
(9) Ha a (6) bekezdésben meghatározott célból az adat felhasználására kerül sor, akkor a (6) bekezdésben meghatározott eljárás befejezését követően kell az elektronikus megfigyelési eszközzel rögzített felvételt törölni. Ha a (6) bekezdésben meghatározott célból az adat felhasználására nem kerül sor, akkor a (6) bekezdésben meghatározott kérelemtől számított kilencvenedik napon az elektronikus megfigyelési eszközzel rögzített felvételt törölni kell.
(10) A büntetés-végrehajtási szervezet a felvétel kezelése során köteles megtenni az ahhoz szükséges szervezési, technikai és egyéb adatbiztonsági intézkedéseket, hogy az érintett személy személyes adatait, így különösen magántitkait és magánéletének körülményeit illetéktelen személy tudomására jutásától megóvja.
(11)526 Az elektronikus megfigyelési eszközzel készített felvétel személyazonosításra alkalmatlan módon oktatási vagy továbbképzési célokra felhasználható.
(12)527 A (4a) bekezdésben meghatározott eszköz – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott esetek kivételével – a zárkában az ellenőrzéshez és az intézkedéshez szükséges ideig működtethető.
150/A. §528 (1) A büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos szolgálati jogviszonyban álló tagja az intézkedésével, illetve az általa ellátott szolgálati feladattal összefüggésben, személy vagy tárgy azonosítására, a tett intézkedés jogszerűségének vizsgálata céljából, valamint az érintett jogainak gyakorlása érdekében az intézkedéssel érintett elítéltről, környezetéről, valamint az intézkedés szempontjából lényeges körülményről, tárgyról testkamerával kép- és hangfelvételt készíthet. A testkamera elektronikus megfigyelési eszköz.
(2) A testkamera a következő intézkedések foganatosítása, illetve szolgálati feladat ellátása során alkalmazható:
a) rendkívüli esemény felszámolása esetén,
b) zárkaajtó nyitásakor,
c) fegyelmi és biztonsági elkülönítés esetén a zárkára helyezéskor,
d) ha előreláthatóan kényszerítő eszköz alkalmazására kerülhet sor a bv. intézeten belül vagy azon kívül,
e) biztonsági vizsgálat végrehajtásakor,
f) tíz főt meghaladó fogvatartotti csoport tevékenységének felügyelete során, ha a felügyeletet a személyi állomány egy tagja hajtja végre,
g) bv. intézeten belüli járőrtevékenység során,
h) csomagosztáskor gyanús csomag előzetes észlelése esetén,
i) napirendben meghatározott vagy soron kívül elrendelt létszámellenőrzés végrehajtásakor,
j) napirend szerinti ébresztő végrehajtásának ellenőrzésekor,
k) fogvatartott előállítása, szállítása során, vagy
l) fogvatartott bv. intézeten belül vagy azon kívül történő kísérése során.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetekben kötelező a testkamerát alkalmazni, ha a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos szolgálati jogviszonyban álló tagját azzal felszerelték, továbbá azt a (2) bekezdés szerinti intézkedés, illetve szolgálati feladat ellátásának ideje alatt folyamatosan kell működtetni.
(4)529 Az (1) bekezdésben foglaltak szerint rögzített kép- és hangfelvétel tekintetében a 150. § (5)–(10) bekezdésében foglaltakat is alkalmazni kell azzal, hogy a 150. § (6) bekezdése alkalmazásában a kérelem benyújtására nyitva álló határidő, illetve a 150. § (9) bekezdése alkalmazásában a törlés kötelezettségének határideje tíz nap.
150/B. §530 Az elítélt ellenőrzése a saját vagy mások életét, testi épségét sértő vagy veszélyeztető cselekmény megelőzése érdekében, az ilyen cselekmény lehetséges bekövetkezése miatt szükséges ideig – az emberi méltóság tiszteletben tartása mellett – a külön légterű illemhely, illetve fürdőhelyiség falán vagy ajtaján kialakított ellenőrző nyíláson át közvetlen személyes betekintés útján is végrehajtható.
151. § (1)531 A motozás az elítélt testének és ruházatának, valamint a nála lévő személyes tárgyainak az átvizsgálása. Az elítélt motozását – ide nem értve a motozásnál közreműködő orvost és egészségügyi szakszemélyzetet, valamint a technikai eszközzel történő ruházatátvizsgálást végző személyt – az elítélttel azonos nemű személy végezheti.
(2) A motozás nem történhet megalázó, szeméremsértő módon.
(3) A test üregeinek átvizsgálását – a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – csak orvos végezheti.
(4) A szájüreg szemrevételezéssel történő ellenőrzését a bv. intézet állományának az elítélttől eltérő nemű tagja is végrehajthatja.
(5) Az elítélt személyes tárgyainak átvizsgálása során, az elítéltnél nem tartható tárgyak elvételéről, illetve megsemmisítéséről jegyzőkönyvet kell felvenni.
152. § (1) A zárkák, a lakóhelyiségek, a munkaterületek, az egészségügyi helyiségek és az elítéltek tartózkodására szolgáló egyéb helyiségek biztonsági ellenőrzését naponta kell végrehajtani.
(2) A bv. intézet biztonságának fenntartása, a rendkívüli események megelőzése, megszakítása, felszámolása érdekében a napi biztonsági ellenőrzésen túl a bv. intézet helyiségei, területei a nap bármely szakaszában átvizsgálhatók.
(3) A bv. intézet valamennyi helyiségére és létesítményére kiterjedő biztonsági szemlét jogszabályban meghatározott időközönként kell tartani.
(4) A bv. szervnél évente legalább egy alkalommal a biztonsági rendszer valamennyi elemére kiterjedő, átfogó biztonsági vizsgálatot kell tartani.
(5) Ha a biztonsági ellenőrzés, biztonsági szemle vagy átfogó biztonsági vizsgálat során az elítélt személyes tárgyai között az elítéltnél nem tartható tárgyat találnak, annak elvételéről, illetve megsemmisítéséről jegyzőkönyvet kell felvenni.
153. §532 A bv. intézet parancsnoka biztonsági okból, rendkívüli esemény bekövetkezésének a megelőzése, megszakítása vagy felszámolása érdekében – a kiváltó ok megszűnéséig, a kategória-besorolástól függetlenül – elrendelheti az elítéltek elhelyezési részlegén az ajtók zárva tartását.
154. § (1) A bv. intézet rendjét, a fogvatartás biztonságát közvetlenül és súlyosan sértő vagy veszélyeztető események felszámolásának idejére – legfeljebb öt napig – a bv. intézet parancsnoka az elítéltek meghatározott csoportjára nézve elrendelheti a 122. § b), e), n) és o) pontjában foglalt jogok gyakorlásának teljes vagy részleges felfüggesztését. Az országos parancsnok az intézkedés időtartamát további öt nappal meghosszabbíthatja.
(2)533 Az (1) bekezdés szerinti intézkedés elrendeléséről vagy meghosszabbításáról az ügyészséget haladéktalanul értesíteni kell. Az ügyészség az intézkedés indokoltságát haladéktalanul megvizsgálja, annak tartalmát megváltoztathatja, a jogok gyakorlásának felfüggesztését megszüntetheti.
(3) Az (1) bekezdés szerinti intézkedést kiváltó ok előidézésében vétlen elítélt részére az elmaradt jogainak gyakorlását utólag lehetővé kell tenni.
154/A. §534 (1) A terrorfenyegetettség miatt a büntetés-végrehajtási szerveknél elrendelt 1–2-es fokozatok esetén a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka – a terrorfokozat elrendelésének idejére – az elítéltek
a) 122. § b), e), n) és o) pontjában, 123. § (1) bekezdésében meghatározott jogait,
b) bv. intézeten kívüli munkavégzését,
c)535 szakképzésben és felnőttképzésben való részvételét, valamint
d) a magánál tartható tárgyainak körét
korlátozhatja.
(2)536 Az (1) bekezdés szerinti intézkedés elrendeléséről az ügyészséget haladéktalanul értesíteni kell.
(3) Az (1) bekezdés szerinti terrorfokozat megszüntetését követően az elítéltek elmaradt jogainak gyakorlását utólag lehetővé kell tenni.
154/B. §537 A bv. szerv a bv. intézet területén található engedély nélkül tartott elektronikus hírközlő eszköz vagy információs rendszer azonosítására, hollétének a megállapítására és használatának korlátozására szolgáló eszközt alkalmazhat.
Az elítéltek elhelyezése és anyagi ellátása
155. § (1) Az elítéltek közösen helyezhetők el, de ha erre lehetőség van, az elítéltet egyedül kell elhelyezni.
(2) Az elítélteket ágyneművel ellátva és legfeljebb egyemeletes ágyon kell elhelyezni, ettől eltérni csak rendkívül indokolt esetben lehet.
(3)538 Az elítéltek részére, legalább napi háromszori étkezési lehetőséget szükséges biztosítani, amelyből legalább egy étkezés meleg étel. Az elítélt írásbeli nyilatkozattal lemondhat a bv. intézet által nyújtott étkezésről vagy meghatározott élelmiszerről. Az elítélt a nyilatkozatát bármikor visszavonhatja. Az étkezési normákat az elítélek által végzett munka jellegének, egészségi állapotuknak és életkoruknak megfelelően kell kialakítani.
(4)539 Az elítéltet az évszaknak megfelelő formaruhával, lábbelivel és kérelmére alsóruházattal kell ellátni. Ha a bv. intézet ideiglenesen nem tud formaruhát biztosítani, ennek idejére az elítélt a saját ruháját viselheti.
(5)540 Rendkívüli esemény idején vagy más elháríthatatlan ok miatt – legfeljebb három napig – az elítéltek kizárólag hideg élelemmel is elláthatók, átszállítás, illetve előállítás esetén – ha az a bv. intézet székhelyének közigazgatási határán kívülre történik, vagy előreláthatóan a napirend szerinti meleg ebéd az átszállítás, illetve előállítás tartama miatt nem biztosítható – az elítélt részére csomagolt hideg élelmet kell adni. E bekezdés alkalmazásában az előállítás alatt a jelenlét telekommunikációs eszköz útján történő biztosítását is érteni kell.
(6)541 Az elítélt köteles a saját ruházat mosatásának, tisztíttatásának díját és a tisztálkodási felszerelés költségét megtéríteni, a letéti pénzzel nem rendelkező elítélt részére az alapvető tisztálkodási felszerelést biztosítani kell. Az elítélt köteles továbbá a jogszabályban meghatározott többletszolgáltatások igénybevételét a kategória-besorolásának megfelelően megtéríteni.
Az elítéltek egészségügyi ellátása
156. § (1)542 Az elítéltet gyógyszer és gyógyászati segédeszköz a külön jogszabályban meghatározottak szerint illeti meg.
(2) A letéti pénzzel, jövedelemmel, más pénzbeli juttatással nem rendelkező, továbbá a közgyógyellátásra vonatkozó jogszabályi rendelkezések értelmében közgyógyellátásra jogosult elítélt esetében a gyógyszer és a gyógyászati segédeszköz térítési díját a bv. intézet a közgyógyellátásra vonatkozó jogszabályi rendelkezésekben meghatározott mértékig átvállalja. A dolgozó elítélt munkavégző képességének megőrzéséhez, helyreállításához szükséges gyógyszer, gyógyászati segédeszköz térítési díját a bv. intézet biztosítja, ha a fogvatartás során bekövetkezett munkabaleset, vagy a munkavégzéshez kapcsolódó megbetegedés teszi a kezelést szükségessé.
(3) A várandós elítélt, valamint az anya-gyermek részlegen elhelyezett gyermek gyógyszert, gyógyászati segédeszközt térítés nélkül kap.
(4)543 Az elítélt a bv. szerv által biztosított gyógyszert, illetve gyógyászati segédeszközt használhatja. Az elítélt a bv. orvos szakmai javaslatára, a bv. intézet vezetőjének engedélyével az általa, a hozzátartozó vagy – kapcsolattartóként nyilvántartásba vett – harmadik személy által finanszírozott és – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – a bv. szerv által kérelmére beszerzett, illetve egyéb módon rendelkezésére bocsátott gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, gyógyhatású készítményt is használhatja.
(5) Az elítélt a jogszabályban meghatározott térítéshez, illetve részleges térítéshez kötött egészségügyi szolgáltatásokat a kiszabott térítési díj ellenében veheti igénybe.
(6) Az (5) bekezdésben foglalt költségek térítését a bv. intézet – különös méltánylást érdemlő esetekben – átvállalhatja.
157. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása során biztosítani kell az elítélt hatályos egészségügyi, társadalombiztosítási, egészségbiztosítási jogszabályok, illetve a kötelező szakmai eljárásrend szerinti egészségügyi ellátását.
(2) Az elítélt egészségügyi ellátására az egészségügyi és társadalombiztosítási jogszabályok irányadók.
158. § Az elítélt egészségügyi ellátása visszautasításával kapcsolatos önrendelkezési joga – a saját és a közösség egészségének védelme érdekében –
a) veszélyeztető, illetve közvetlen veszélyeztető állapot fennállása esetén,
b) sürgős szükség esetén,
c) közegészségügyi-járványügyi érdekből
korlátozható.
159. § Az elítélt a beavatkozás elvégzéséhez való beleegyezését bármikor visszavonhatja. A beleegyezés alapos ok nélküli visszavonása esetén azonban kötelezhető az ennek következtében felmerült és indokolt költségek megtérítésére.
160. §544 A büntetések és intézkedések végrehajtása során az elítélt egészségi állapotának megfelelő gyógyító-megelőző ellátását elsősorban a fogva tartó bv. intézet, illetve a BVEK, a Szegedi Fegyház és Börtön Krónikus Utókezelő Részlege, valamint az IMEI biztosítja, és az elítélt ezt az ellátást köteles igénybe venni.
161. § Ha az elítélt megfelelő egészségügyi ellátása a büntetés-végrehajtási szervezet keretein belül nem lehetséges, a bv. orvos vagy a bv. egészségügyi szerv gondoskodik arról, hogy az elítélt egészségügyi intézményben részesüljön a megfelelő és kötelező ellátásban.
162. § Az elítélt a 160. §-ban foglaltaktól eltérő egészségügyi intézmény térítésköteles szolgáltatását csak akkor veheti igénybe, ha azt a bv. intézet parancsnoka engedélyezi, az elítélt a várható költségeket – ideértve a szállítás költségeit is – megelőlegezi, és az egészségügyi intézmény a szolgáltatást vállalja.
163. § (1) A bv. intézetben az elítélt sürgősségi orvosi ellátását a bv. orvos, munkaidőn túl, valamint munkaszüneti napokon a készenléti szolgálatot teljesítő orvos, ennek hiányában a bv. intézet székhelye szerint területileg illetékes háziorvosi ügyeleti szolgálat, sürgősségi orvosi szolgálat vagy mentőszolgálat biztosítja.
(2) Az elítéltet az orvos írásos javaslata, beutalója alapján a legközelebbi, megfelelő és kötelező ellátást biztosító egészségügyi intézménybe kell szállítani, ha a járó- vagy fekvő beteg szakellátásra szorul és a bv. egészségügyi szerv nehezen elérhető.
(3) A sürgős orvosi ellátásra szoruló elítélt egészségügyi intézménybe történő szállítása és ellátása nem tagadható meg, nem halasztható el.
Az elítéltek reintegrációja
164. § (1) A reintegrációs tevékenység keretében törekedni kell arra, hogy az elítélt bűncselekményének társadalomra veszélyességét felismerje, annak következményeit lehetőség szerint enyhítse. Az elítéltet – büntetésének tartamához képest – betanított-munkás képzésben, szakmunkásképzésben, vagy a bv. intézet lehetősége szerint, a büntetés-végrehajtási szempontokra is figyelemmel, szakképzésben kell részesíteni, valamint – ha a bv. intézet parancsnoka engedélyezi – támogatható, hogy a felsőfokú tanulmányokat megkezdje vagy folytassa.
(2) Lehetővé kell tenni, hogy az elítélt a bv. intézetben alapfokú iskolai tanulmányokat végezzen. Ha az adott bv. intézetben nem folyik alapfokú nevelés-oktatás, akkor az elítéltet – kérelmére – lehetőség szerint el kell szállítani alapfokú oktatás biztosítására alkalmas bv. intézetbe.
(3) Az elítéltet a vizsgára való felkészüléshez a munka alól – törvényben meghatározott időre – kérésére fel kell menteni.
(4) A bv. intézet lehetőségeihez mérten, a büntetés-végrehajtási szempontokra is figyelemmel támogatni kell az elítélt önképzését.
(5) A bv. intézet lehetőségei szerint biztosítani kell az elítélt számára a rendszeres munkavégzés feltételeit.
(6) Az eredményes reintegráció érdekében elő kell segíteni, hogy az elítélt családi és egyéb kapcsolatait fenntartsa, fejlessze.
(7) Az elítéltek reintegrációjának elősegítése érdekében a büntetés-végrehajtási szervezet igénybe veszi a Börtönlelkészi Szolgálat tevékenységét.
(8) A szabad idő hasznos felhasználása érdekében lehetőséget kell biztosítani a művelődésre, sportolásra, vallásgyakorlásra.
A jutalmazás
165. § (1) Az elítélt példamutató magatartásáért, a munkában elért eredményéért, a tanulásban tanúsított szorgalmáért, a közösség érdekében végzett tevékenységéért, élet vagy jelentős anyagi érték megmentéséért vagy súlyos veszély elhárításáért jutalomban részesíthető.
(2)545 A jutalmak:
a) dicséret,
b) kondicionáló terem használatának díjmentes biztosítása,
c) többletszolgáltatás térítési díjának megfizetése alóli mentesítés egy hónap időtartamra,
d) telefonbeszélgetés térítésmentes biztosítása harminc perc időtartamban,
e) telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás soron kívül,
f) csomag vásárlása vagy fogadása soron kívül,
g) látogatófogadás soron kívül, a látogatási idő meghosszabbítása,
h) a személyes szükségletekre fordítható összeg növelése,
i) pénzjutalom,
j) tárgyjutalom,
k) a végrehajtott fenyítés nyilvántartásból törlése,
l) látogató bv. intézeten kívüli fogadása soron kívül,
m) jutalom kimaradás,
n) jutalom eltávozás.
166. §546 (1) A 165. § (2) bekezdés l)–n) pontja nem engedélyezhető, ha az elítélt
a) ellen szabadságvesztéssel fenyegetett bűncselekmény miatt újabb büntetőeljárás van folyamatban, és az a bíróság, illetve ügyészség, amely előtt a büntetőeljárás folyamatban van, a büntetőeljárás eredményének veszélyeztetése okán nem járult hozzá ahhoz, hogy az elítélt a bv. intézetet őrzés nélkül elhagyhassa,
b) a magatartási szabályokat ismételten vagy súlyosan megszegte.
(2) A látogató bv. intézeten kívüli fogadása, a jutalom kimaradás és a jutalom eltávozás időtartama a szabadságvesztésbe beszámít. A jutalom kimaradásra és a jutalom eltávozásra egyebekben a kimaradás és az eltávozás szabályait kell alkalmazni.
167. §547 (1) A fegyelmi fenyítés annak végrehajthatóvá válásától számított hat hónapig jutalomból nem törölhető.
(2) Egyszerre több fenyítés nem törölhető el.
(3) A fenyítések törlése a 168. § (1) bekezdése szerinti sorrendben történik.
(4) Az (1)–(3) bekezdés alkalmazása mellőzhető az élet vagy jelentős anyagi érték megmentése vagy súlyos veszély elhárítása miatti jutalmazás esetén.
(5) A szabadságvesztés tartama egyharmad részének – figyelembe véve a Btk. 92–92/B. § alapján beszámítani rendelt letartóztatásban töltött időt – a letöltése után törölhető jutalomból
a) a más elítélt vagy egyéb jogcímen fogvatartott sérelmére elkövetett könnyebb sérülést okozó, magánindítványra üldözendő bűncselekményt megvalósító fegyelmi cselekmény,
b) a pszichoaktív szer tartása, birtoklása, használata
miatt kiszabott fegyelmi fenyítés.
(6) Nem törölhető jutalomból a végrehajtás alatt elkövetett bűncselekményt megvalósító, erőszakos vagy súlyos sérülést okozó fegyelmi cselekmény.
A fenyítések és a fegyelmi eljárás
168. § (1) A büntetés-végrehajtás rendjét vétkesen megsértő elítélttel szemben, valamint a büntetés-végrehajtás rendjének és biztonságának biztosítása érdekében a következő fenyítések alkalmazhatók:
a) feddés,
b) a magánál tartható tárgyak körének – a 98. § (2) bekezdés f) pontjában meghatározottakra figyelemmel – korlátozása, amely legalább egy, legfeljebb hat hónapig tarthat,
c) bv. intézet által szervezett programokon, rendezvényeken, művelődési, szabadidős, illetve sportprogramokon való részvétel korlátozása, attól való eltiltás,
d)548 a jogszabályban meghatározott többletszolgáltatások megvonása,
e) a személyes szükségletekre fordítható összeg csökkentése,
f) magánelzárás.
(2) A személyes szükségletekre fordítható összeg hat hónapig terjedő időre, legfeljebb ötven százalékkal csökkenthető.
(3) Az bv. intézetnél programoktól, rendezvényektől történő eltiltás, vagy a művelődési, szabadidős és sportprogramokon való részvétel korlátozása, meghatározott alkalmakra, de legfeljebb három hónapig tarthat.
(4)549 A többletszolgáltatások megvonása legalább egy hónaptól, legfeljebb hat hónapig terjedhet.
(5)550 Az (1) bekezdés b)–e) pontjában meghatározott fegyelmi fenyítések legfeljebb három hónapig tartó időtartamra együttesen is kiszabhatók.
169. § (1)551 A magánelzárás a IV. és az V. kategóriában huszonöt, a III. kategóriában húsz, az I. és a II. kategóriában tíz napig terjedhet, amelynek időtartama alatt engedélyezhető, hogy az elítélt dolgozzon vagy iskolába járjon. A magánelzárás, ha az elítélt dolgozik, a IV. és az V. kategóriában húsz, a III. kategóriában tizenöt, az I. és a II. kategóriában öt napig terjedhet.
(2) Magánelzárás várandós és kisgyermekes nővel szemben nem alkalmazható.
(3) A magánelzárás végrehajtása alatt az elítélt
a) kimaradásra és eltávozásra nem mehet,
b) a védőjével való kapcsolattartást kivéve nem telefonálhat és nem levelezhet,
c) nem küldhet, és nem kaphat csomagot,
d)552 nem fogadhat látogatót, kivéve a lelkészt, valamint a szabadulás előkészítése érdekében a leendő munkáltatóját, a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelőt és a karitatív szervezet megbízottját,
e) a személyes szükségleteire nem vásárolhat,
f) nem veheti igénybe a bv. intézet művelődési és sportolási lehetőségeit, sajtóterméket nem olvashat,
g)553
(4) Az elítélt a magánelzárás végrehajtása alatt is érintkezhet a védővel, a bv. intézet parancsnokának engedélyével, felügyelettel meglátogathatja a súlyos beteg közeli hozzátartozóját, részt vehet a közeli hozzátartozója temetésén.
(5) A magánelzárás végrehajtása folytán elmaradt látogatás, csomagküldemény és az elítélt személyes szükségleteire szolgáló vásárlás a magánelzárás végrehajtása után engedélyezhető.
(6)554 A bv. orvos az elítélt öngyilkosságra irányuló vagy önkárosító magatartásának magas kockázata, valamint fiatalkorú esetén, – egyéb esetben szükség szerint – pszichológus bevonásával a magánelzárás végrehajtásának megkezdése előtt, továbbá a végrehajtás alatt jogszabályban meghatározott rendszerességgel megvizsgálja az elítéltet. Ha a bv. orvos vagy a pszichológus az elítélt egészségi állapotára tekintettel a magánelzárás végrehajtásának megkezdését vagy továbbfolytatását nem javasolja, a magánelzárás végrehajtását el kell halasztani, illetve félbe kell szakítani. A halasztás és a félbeszakítás ideje a magánelzárás tartamába nem számít be.
(7)555 Ha a végrehajtást akadályozó vagy a félbeszakítást eredményező körülmény a fenyítés kiszabásától számított hat hónapig folyamatosan fennáll, a magánelzárás nem hajtható végre.
(8)556 Fegyelmi elkülönítés esetén, ha az egyszemélyes elhelyezéssel jár, a 146. § (5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
170. § (1) A fenyítés kiszabásánál figyelemmel kell lenni a fegyelemsértés súlyára és az elítélt eddigi magatartására, szem előtt tartva a fenyítés célját.
(2) Ha a fegyelemsértés bűncselekményt is megvalósít, a fegyelmi eljárás mellett a feljelentést is meg kell tenni.
(3) Ha a fegyelemsértés szabálysértést is megvalósít, a bv. intézet sérelmére – ide nem érte a magánindítványra üldözendő szabálysértést – elkövetett szabálysértés miatt a fegyelmi eljárás mellett a feljelentést is meg kell tenni. Az elítélt másik elítélt sérelmére elkövetett szabálysértést megvalósító fegyelemsértése esetén a feljelentés megtételére lehetőséget kell biztosítani.
(4)557 A bv. intézet a magánelzárás kiszabásakor azt is meghatározza, hogy a fegyelemsértésre tekintettel hány kreditpont kerül levonásra. A magánelzárást kiszabó határozat ellen az elítélt és – ha a fegyelmi eljárásban eljárt – a védője a büntetés-végrehajtási bíróhoz bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. A bírósági felülvizsgálati kérelmet a határozat közlésekor nyomban be kell jelenteni; a kérelemnek a magánelzárás végrehajtására és a kreditpont levonására halasztó hatálya van.
(5) Az elítélt köteles megtéríteni az általa elkövetett fegyelemsértéssel kapcsolatban – ideértve a szándékos egészségkárosító cselekményt is – a büntetés-végrehajtás részére felmerült költséget.
(6) A fegyelmi eljárás során az elítéltet meg kell hallgatni, egyebekben a fegyelmi eljárás rendjét külön jogszabály határozza meg.
171. § (1) A fegyelmi jogkör gyakorlója az elítélt másik elítélt sérelmére megvalósított fegyelemsértése miatt indult eljárást megszüntetheti, a fenyítés végrehajtását felfüggesztheti, ha az elítélt közvetítői eljárásban vesz részt.
(2) A fegyelmi jogkör gyakorlója által, közvetítői eljárásra utalt ügyben az elítéltek közötti közvetítői eljárást a bv. intézet állományának erre kiképzett tagja folytathatja le.
(3) A közvetítői eljárásban arra kell törekedni, hogy a sértett és az elkövető között – az elkövető tevékeny megbánását megalapozó – írásbeli megállapodás jöjjön létre.
(4) A közvetítői eljárás csak a sértett és az elkövető önkéntes hozzájárulásával folytatható le.
(5) Az eljárásban a sértett és az elkövető egyenrangú felek, az eljárás során bármikor visszavonhatják a részvételre vonatkozó hozzájárulásukat, és a megállapodásra önként kell jutniuk.
(6) Hozzájárulás visszavonása, illetve megállapodás hiányában a fegyelmi eljárást, a fenyítés végrehajtását folytatni kell.
171/A. §558 (1)559 A szabadságvesztés végrehajtásának befejezésével vagy végrehajthatósága megszűnésével a fegyelmi fenyítésre vonatkozó adat kizárólag az elítélttel szemben végrehajtandó újabb szabadságvesztés, elzárás vagy letartóztatás végrehajtása során a kockázatelemzési vizsgálat elvégzésekor és az egyedi biztonsági előírás meghatározásakor használható fel.
(2) Életfogytig tartó szabadságvesztés esetén a fegyelmi fenyítést a végrehajthatóvá válástól számított huszonöt év elteltével törölni kell.
A kapcsolattartás szabályai
172. § (1)560 A szabadságvesztés végrehajtása során a bv. intézet az e fejezetben, valamint az egyes kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint, a társadalomba való beilleszkedés érdekében elősegíti, hogy az elítélt fenntarthassa és fejleszthesse hozzátartozóival, más személyekkel, valamint a reintegrációs célkitűzéseket elősegítő külső szervezetekkel való kapcsolatát.
(2) Az elítélt kapcsolattartása az e törvényben meghatározottak szerint, a bv. intézet rendje és a fogvatartás biztonsága érdekében ellenőrizhető. A bv. intézet rendje és a fogvatartás biztonsága érdekében, vagy egészségügyi okból a kapcsolattartás korlátozásának is helye lehet.
(3)561 Ha a szabadságvesztés foganatba vételére tekintettel szüntette meg a bíróság vagy az ügyészség az elítélttel szemben más büntetőügyben elrendelt letartóztatást, akkor a rendelkezési jogkör gyakorlójának ilyen irányú rendelkezése esetén az elítélt kapcsolattartása vagy elkülönítése tekintetében korábban hozott korlátozó intézkedéseit be kell tartani.
172/A. §562 (1) A kapcsolattartás emberi döntést támogató informatikai alkalmazással is ellenőrizhető. Az ellenőrzés a kapcsolattartásra való jogosultság vizsgálata körében a kapcsolattartó arcképmás- és hangazonosítására, valamint a kommunikáció tartalmára is kiterjed. Ez esetben, ha a kapcsolattartásra azért nem kerülhet sor, mert a kapcsolattartó személyazonosságát illetően kétség merül fel, vagy a személy nem azonos a jogosulttal, az erről való döntést a személyi állomány tagja hozza meg. A telefonbeszélgetés és a telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás során felmerülő okból a kapcsolattartást az informatikai alkalmazás közvetlenül is megszakíthatja.
(2) Ha a telefonbeszélgetést és a telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartást az informatikai eszköz emberi közreműködés nélkül ellenőrzi, az intézkedés jogszerűségének vizsgálata céljából a telefonbeszélgetés és a telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás rögzíthető. A felvétel a kapcsolattartást követően nem kezelhető és azt törölni kell, kivéve, ha
a) a kapcsolattartás megszakítására került sor, vagy
b) az ellenőrzés technikai végrehajtása érdekében szükséges.
(3) A kapcsolattartás megszakítása esetén a felvételt a büntetés-végrehajtási szervezet az intézkedés jogszerűsége vizsgálatának a lefolytatásáig, vagy ha az elítélt vagy a kapcsolattartó a jogszerűség vizsgálatáról hozott döntéssel szemben panaszt jelent be, a panasz elbírálásáig kezeli.
(4) Az ellenőrzés informatikai eszközzel történő technikai végrehajtása érdekében a felvételt a büntetés-végrehajtási szervezet legfeljebb a kapcsolattartást követő huszonnégy óráig kezeli. Ha a technikai ellenőrzés megjelölt határidején belül az informatikai eszköz a kapcsolattartás megszakítására alapot adó körülmény, fegyelemsértés elkövetésének gyanúját vagy rendkívüli esemény bekövetkezésnek kockázatát azonosítja, a felvételt a büntetés-végrehajtási szervezet a személyi állomány tagja által történő ellenőrzéséig, de legfeljebb öt munkanapig kezeli.
(5) Ha az ellenőrzés alapján a kapcsolattartás során elhangzottakkal összefüggésben fegyelemsértés vagy bűncselekmény gyanúja merül fel, a felvétel tekintetében a 150. § (5)–(10) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(6) A kapcsolattartás informatikai eszközzel történő ellenőrzéséről és a felvétel kezelésének szabályairól az elítéltet és a kapcsolattartót előzetesen tájékoztatni kell.
(7) A büntetés-végrehajtási szervezet a (2) bekezdés szerinti felvétel kezelése során köteles megtenni az ahhoz szükséges szervezési, technikai és egyéb adatbiztonsági intézkedéseket, hogy az érintett személy személyes adatai, így különösen magántitkai és magánéletének körülményei ne jussanak illetéktelen személy tudomására.
(8) A kapcsolattartás informatikai alkalmazás útján történő közvetlen megszakításának jogszerűségéről a személyi állománynak a bv. intézet parancsnoka által megbízott tagja dönt.
(9) Ha a (8) bekezdés szerinti vizsgálat eredményeként vagy a panasz elbírálása nyomán az állapítható meg, hogy a kapcsolattartás megszakítása nem volt indokolt, a kapcsolattartás pótlására további egy alkalmat az adott vagy az azt követő hónapban biztosítani kell.
173. § (1) Az elítélt kapcsolattartási formái:
a) levelezés,
b)563 telefonbeszélgetés a bv. intézet által biztosított telefonnal és telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás,
c) csomag küldése és fogadása,
d) látogató fogadása,
e) látogató bv. intézeten kívüli fogadása,
f) kimaradás,
g) eltávozás.
h)564 reintegrációs eltávozás.
(2)565 Az elítélt az adott kategóriára vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint veheti igénybe az egyes kapcsolattartási formákat azzal, hogy az (1) bekezdés a)–d) pontja szerinti kapcsolattartási formák esetén az e törvényben meghatározott gyakoriságot, illetve időtartamot valamennyi kategóriában biztosítani kell.
(3)566 A látogató intézeten kívüli fogadása, a kimaradás és az eltávozás időtartama a szabadságvesztésbe beszámít.
(4)567 Az elítélt hivatalos minőségben eljáró személlyel történő kapcsolattartása nem számítható beaz egyes kategóriákhoz igazodó kapcsolattartásként és annak időtartama – a büntetés-végrehajtási szerv területére való ki- és belépés rendjére vonatkozó jogszabályban foglaltak megtartása mellett – nem korlátozott.
Levelezés
174. § (1) Az elítélt hozzátartozóival, valamint az általa megjelölt és a bv. intézet által engedélyezett személyekkel levelezhet, a levelek gyakorisága és terjedelme nem korlátozott.
(2) Az elítélt által írt, illetve a részére érkezett levelet – ha jogszabály másként nem rendelkezik – legkésőbb a második munkanapon továbbítani, illetve kézbesíteni kell.
(3) A levelezés biztonsági ellenőrzésének célja a fogvatartás biztonságának a fenntartása, a biztonságot sértő vagy veszélyeztető cselekmények megelőzése.
(4)568 Az elítéltnek a hatóságokkal, törvényben kihirdetett nemzetközi egyezményben elismerten erre hatáskörrel rendelkező nemzetközi jogvédő szervezetekkel, az alapvető jogok biztosával, valamint a nemzeti megelőző mechanizmus szervezetével vagy munkatársával és a védővel való levelezése tartalmilag nem ellenőrizhető. Ha alapos indok merül fel arra, hogy az elítélt részére érkező vagy az általa küldött levelek nem a borítékban megjelölt hatóságtól, nemzetközi szervezettől vagy a védőtől származnak, vagy nem a címzetteknek szólnak, továbbá ha a biztonsági ellenőrzés eredményeként alaposan feltehető, hogy a zárt borítékban érkezett vagy zárt borítékban továbbítandó levélben tiltott tárgy vagy anyag került elhelyezésre, a levelet az elítélt jelenlétében – jegyzőkönyv egyidejű felvétele mellett – kell felbontani. Az ellenőrzés kizárólag a feladó azonosítására, illetve a tiltott tárgy vagy anyag jelenlétének ellenőrzésére korlátozódhat. E rendelkezés alkalmazásában az elítélt részére érkező levelek esetén nem tekinthető tiltott tárgynak az elektronikus adathordozón továbbított irat.
(5) Ha a bv. intézet az általa tartalmilag ellenőrizhető levél tekintetében megállapítja, hogy az a fogvatartás biztonságát veszélyeztető adatot, információt vagy tárgyat tartalmaz, a levél nem továbbítható, az elítéltnek nem kézbesíthető.
(6)569 Az elítélt a házirendben meghatározottak szerint a bv. intézet által létrehozott elektronikus levelezési címen is levelezhet. Az elektronikus levélhez dokumentum is csatolható. Az elektronikus levelezés informatikai alkalmazással is ellenőrizhető.
Telefonbeszélgetés
175. § (1)570 Az elítélt az adott kategóriára vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerinti gyakoriságban és időtartamban, de hetente legalább egy alkalommal húsz perc időtartamban telefonhívást kezdeményezhet.
(2) Az elítélt a házirend előírásainak megfelelően kizárólag a bv. intézet által kijelölt telefont használhatja.
(3) A telefonbeszélgetés a bv. intézet rendje, a fogvatartás biztonsága érdekében a külön jogszabályban meghatározott módon ellenőrizhető, indokolt esetben megszakítható, amelyről az elítéltet tájékoztatni kell.
(4)571 Ha jogorvoslatra vonatkozó jognyilatkozat megtétele miatt a védővel való telefonon történő kapcsolatfelvétel indokolt, és az elítélt nem rendelkezik a telefonáláshoz szükséges összeggel, részére a telefonbeszélgetés költségét a bv. intézet megelőlegezi.
175/A. §572 (1) Az elítélt a 175. § (2) bekezdése alapján a bv. intézet által biztosított mobiltelefont kizárólag akkor tarthatja magánál, ha a mobiltelefon kiadásával egyidejűleg a polgári jog szabályai szerinti óvadék letéti számláján való zárolásához hozzájárul.
(2) Az óvadék összege megegyezik a mobiltelefon pótlásának költségével, de nem haladhatja meg a teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetén járó egy havi alapmunkadíj összegét.
(3) Az óvadék összegét a bv. intézet az elítélt kérelmére hat egymást követő hónapban, egyenlő részletekben különíti el a letéti számlán.
(4) A mobiltelefon – az elítéltnek felróható – megrongálódása vagy megsemmisülése esetén a bv. intézet a követelését az óvadékból közvetlenül kielégítheti.
(5) Az óvadék teljes összegének elkülönítéséig, valamint a letéti pénzzel nem rendelkező elítélt részére a bv. intézetnek a telefonbeszélgetést közös használatú telefonkészüléken kell biztosítania.
Telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás573
175/B. § (1)574 Az elítélt a kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint havonta legalább egyszer, alkalmanként legalább egy órában élhet a bv. intézet által biztosított telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás lehetőségével. A kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezés szerinti tartam az elítélt kérelmére a különböző kapcsolattartásra jogosultak szerint harmincperces tartamokra felosztható.
(2) A telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás a bv. intézet rendje, a fogvatartás biztonsága érdekében jogszabályban meghatározott módon ellenőrizhető, indokolt esetben megszakítható, amelyről az elítéltet és a kapcsolattartót tájékoztatni kell.
Csomag küldése és fogadása
176. §575 (1) Az elítélt jogszabályban meghatározott módon csomagot fogadhat és küldhet. A csomagküldés lehetőségéről, módjáról és a költségek viseléséről a bv. intézet az elítélt útján küld értesítést.
(2)576 Az elítélt az egyes kategóriákra vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint, de legalább havonta fogadhat és küldhet csomagot.
(3) A csomag a bv. intézet, valamint a fogvatartás biztonsága érdekében ellenőrizhető, ennek lehetőségéről az elítéltet tájékoztatni kell.
(4) A bv. szerv területén kívülről érkező csomagban élelmiszer, tisztálkodási szer, dohánytermék, valamint – a (7) bekezdésben meghatározott kivétellel – gyógyszer, gyógyászati segédeszköz vagy gyógyhatású készítmény nem küldhető, erre az elítélt és a kapcsolattartásra jogosult figyelmét fel kell hívni. Egyebekben a csomag mindazokat a tárgyakat tartalmazhatja, amelyeket az elítélt engedéllyel magánál tarthat.
A törvényt az Országgyűlés a 2013. december 17-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2013. december 23.
A 2. § b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 410. §-ával megállapított szöveg.
A 2. § c) pontja a 2017: XXXIX. törvény 80. §-ával megállapított szöveg.
A 3. § a 2014: LXXII. törvény 93. §-ával megállapított szöveg.
A 3. § 1. pontja a 2022. évi LX. törvény 53. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 3. § 1a. pontját a 2022. évi LX. törvény 53. § (2) bekezdése iktatta be.
A 3. § 6a. pontját a 2020: XLIII. törvény 77. §-a iktatta be.
A 3. § 7. pontja a 2017: CXLIV. törvény 121. § a) pontja, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § 7a. pontját a 2022. évi LX. törvény 53. § (3) bekezdése iktatta be.
A 3. § 8a. pontját a 2024. évi XVIII. törvény 19. §-a iktatta be.
A 3. § 9. pont b) alpontja a 2017: CXLIV. törvény 121. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § 9. pont e) alpontja a 2019: XXXVI. törvény 55. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § 12a. pontját a 2017: CXCVII. törvény 411. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2022. évi LX. törvény 76. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § 13. pontja a 2018: CXXII. törvény 27. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § 14. pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § 14a. pontját a 2015: LXXVI. törvény 39. §-a iktatta be, szövege a 2022: VII. törvény 75. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 3. § 14b. pontját a 2017: CXCVII. törvény 411. § (2) bekezdése iktatta be.
A 3. § 17. pontját a 2022. évi LX. törvény 53. § (4) bekezdése iktatta be.
A 4. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 4. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5–7. pontja szerint módosított szöveg.
A 4. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 4. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 8. pontja szerint módosított szöveg.
Az 5. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
Az 5. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja, a 2019: LXXXI. törvény 28. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 6. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 8. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 8. § (3) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 54. §-ával megállapított szöveg.
A 8. § (3a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 412. § (2) bekezdése iktatta be.
A 8. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 8. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 412. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 9. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 10. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 10. § (5) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 10. § (6) bekezdése a 2023. évi XXV. törvény 77. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 10. § (7) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 413. §-a iktatta be.
A 10/A. §-t és a megelőző alcímet a 2016: CX. törvény 22. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 1. és 2. pontja.
A 10/B. §-t a 2016: CX. törvény 22. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 3. pontja.
A 11. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (2) bekezdése a 2024. évi XVIII. törvény 27. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 414. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 11. § (4a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 414. § (2) bekezdése iktatta be.
A 11. § (4b) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 55. §-a iktatta be.
A 11. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 94. § (1) bekezdésével megállapított, a 2024. évi XVIII. törvény 27. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (5a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 94. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 15–16. pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (6) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (2) bekezdése, a 2020: CL. törvény 22. § a) pontja, a 2024. évi XVIII. törvény 27. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (6a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 18. §-a iktatta be.
A 11. § (7) bekezdése a 2024. évi XVIII. törvény 27. § d) pontja szerint módosított szöveg.
A 11. § (9) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 414. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2021: CXXXIV. törvény 147. §-a, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § a 2014: LXXII. törvény 95. §-ával megállapított szöveg.
A 12. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 19. pontja, a 2020: XLIII. törvény 131. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (4) bekezdés d) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: LXXVI. törvény 65. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (5) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (5) bekezdés e) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (5) bekezdés g) pontja a 2015: LXXVI. törvény 40. § (1) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (5a) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: LXVII. törvény 139. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 12. § (5b) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 139. § (2) bekezdése iktatta be.
A 12. § (5c) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 139. § (2) bekezdése iktatta be.
A 12. § (6) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § b) pontja, a 2019: LXVII. törvény 145. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (7) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § c) pontja, a 2019: LXVII. törvény 145. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 12. § (8) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § c)–d) pontja, a 2019: LXVII. törvény 145. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 13. § a 2015: CLI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
A 13. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
A 13. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 13. § (1) bekezdés d) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 13. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 415. §-ával megállapított, a 2020: XLIII. törvény 131. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 13. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 415. §-ával megállapított szöveg.
A 13. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 415. §-ával megállapított szöveg.
A 13. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 14. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 14. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 98. §-ával megállapított szöveg.
A 14. § (8) bekezdését a 2017: CXLIV. törvény 89. §-a iktatta be.
A 16. § a 2014: LXXII. törvény 99. §-ával megállapított szöveg.
A 16. § (1) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 90. §-ával megállapított szöveg.
A 16. § (2) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 76. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 17. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 416. §-ával megállapított szöveg.
A 17. § a 2017: CXCVII. törvény 416. §-ával megállapított szöveg.
Az „A kézbesítés szabályai” alcímet (17/A. §) a 2020: XLIII. törvény 78. § (1) bekezdése iktatta be.
A 17/A. § (1a) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 56. §-a iktatta be.
A 17/A. § (3a) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 114. §-a iktatta be.
A 17/A. § (3b) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 114. §-a iktatta be.
A 17/A. § (3c) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 114. §-a iktatta be.
Az „A határidő és a határnap megállapítása és számítása” alcímet (17/B. §) a 2020: XLIII. törvény 78. § (2) bekezdése iktatta be.
A 18. §-t megelőző alcím cím a 2020: XLIII. törvény 78. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 18. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 417. §-ával megállapított szöveg.
A 18. § (3) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 78. § (4) bekezdése iktatta be.
A 18. § (4) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 78. § (4) bekezdése iktatta be.
A 18. § (5) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 78. § (4) bekezdése iktatta be.
A 19. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 418. §-ával megállapított szöveg.
A 19. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 27. pontja szerint módosított szöveg.
A 19. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 28. pontja szerint módosított szöveg.
A 20. § (2) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 76. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 20. § (4) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 121. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 20. § (8) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
A 20. § (9) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
A 21. § (7) bekezdés a) pontja a 2014: LXXII. törvény 161. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 22. § (5) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 419. §-a iktatta be.
A 23. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 420. §-ával megállapított szöveg.
A 23. § (3) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 131. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 23. § (4) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 79. §-a iktatta be.
A 24. § (4) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 80. §-ával megállapított szöveg.
A 24. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 100. § (1) bekezdésével megállapított, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 2. pontja és 76. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
A 24. § (5a) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 41. § (1) bekezdése iktatta be.
A 24. § (5b) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 41. § (1) bekezdése iktatta be.
A 24. § (6) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 41. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 24. § (7) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 100. § (2) bekezdése iktatta be.
A 25. § (2) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 29. pontja, a 2020: XLIII. törvény 132. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 26. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 421. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 26. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 30. pontja szerint módosított szöveg.
A 26. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 421. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 26. § (3) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 58. §-ával megállapított szöveg.
A 26. § (3a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 421. § (3) bekezdése iktatta be.
A 26. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 421. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
A 26. § (4) bekezdés b) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 26. § (4) bekezdés d) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 19. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 26. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 31. pontja szerint módosított szöveg.
A 26. § (7) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 101. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 26/A. §-t megelőző alcímet a 2017: CXLIV. törvény 91. §-a iktatta be.
A 26/A. §-t a 2017: CXLIV. törvény 91. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
A „Védelmi Programban való részvétellel kapcsolatos rendelkezések” alcímet (26/B. §) a 2020: XLIII. törvény 81. §-a iktatta be.
A 29. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 33. pontja szerint módosított szöveg.
A 29. § (5) bekezdése a 2016: CIII. törvény 100. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 29. § (5) bekezdés c) pontját a 2020: XLIII. törvény 82. §-a iktatta be.
A 30. § (2a) bekezdését a 2024. évi XXX. törvény 71. §-a iktatta be.
A 30. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 102. §-ával megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 34. pontja szerint módosított szöveg.
A 30. § (5) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 20. §-a iktatta be.
A 31. § a 2017: CXLIV. törvény 92. §-ával megállapított szöveg.
Az „A büntetés végrehajtásának kizárása kiutasítás esetén” alcímet (31/A. §) a 2020: XLIII. törvény 83. §-a iktatta be.
A III. fejezet címe a 2017: CXCVII. törvény 422. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 32. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 422. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 32. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 35. pontja szerint módosított szöveg.
A 32. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5–6. pontja szerint módosított szöveg.
A 32. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 423. §-ával megállapított szöveg.
A 32. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 33. § a 2017: CXCVII. törvény 424. §-ával megállapított szöveg.
A 33. § (2) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 146. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 34. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 34. § (4) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 103. §-ával megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 34/A. §-t a 2017: CXCVII. törvény 425. §-a iktatta be.
A 35. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 37. pontja szerint módosított szöveg.
A 35. § (4) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 475. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
A 35. § (5) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 475. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
A 36. § (4) bekezdésát a 2017: CXLIV. törvény 122. §-a hatályon kívül helyezte.
A 31. § (7) bekezdés c) pontját a 2020: XLIII. törvény 84. §-a iktatta be.
A 38. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 38. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 104. §-ával megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 39. pontja szerint módosított szöveg.
A 38. § (8) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 85. §-ával megállapított szöveg.
A 39. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 39. § (3) bekezdés a) pontja a 2015: LXXVI. törvény 65. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 39. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 105. §-ával megállapított szöveg.
A 39. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 40. pontja szerint módosított szöveg.
A 39. § (9) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 115. §-ával megállapított szöveg.
A 40. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 106. §-ával megállapított szöveg.
A 41. § a 2014: LXXII. törvény 107. §-ával megállapított szöveg.
A 41. § (6) bekezdés b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 89. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 41. § (6) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 41. pontja szerint módosított szöveg.
A 42. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 43. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 43/A. §-t megelőző alcímet a 2015: CXL. törvény 35. §-a iktatta be.
A 43/A. §-t a 2015: CXL. törvény 35. §-a iktatta be.
A 43/B. §-t megelőző alcímet a 2017: CXLIV. törvény 93. §-a iktatta be.
A 43/B. §-t a 2017: CXLIV. törvény 93. §-a iktatta be.
A 44. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 426. §-ával megállapított szöveg.
A 44. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 426. §-ával megállapított szöveg.
A 44. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 426. §-ával megállapított szöveg.
A 44. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 426. §-ával megállapított szöveg.
A 44. § (5a) bekezdését a 2015: CXL. törvény 36. §-a iktatta be.
A 44. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 42. pontja szerint módosított szöveg.
A 44/A. §-t megelőző alcímet a 2017: CXCVII. törvény 427. §-a iktatta be.
A 44/A. §-t a 2017: CXCVII. törvény 427. §-a iktatta be.
A 44/A. § (4a) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 87. §-a iktatta be.
A 45. § a 2017: CXCVII. törvény 428. §-ával megállapított szöveg.
A 45. § (6a) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 88. §-a iktatta be.
A 45. § (8) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 131. § d) pontja szerint mdosított szöveg.
A 46. § a 2017: CXCVII. törvény 428. §-ával megállapított szöveg.
A 46. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
A 46. § (4) bekezdése a 2024. évi XXX. törvény 72. §-ával megállapított szöveg.
A 46. § (5) bekezdése a 2024. évi XXX. törvény 72. §-ával megállapított szöveg.
A 46. § (6) bekezdése a 2024. évi XXX. törvény 72. §-ával megállapított szöveg.
A 46. § (8) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 89. §-ával megállapított szöveg.
A 46. § (9) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 89. §-ával megállapított szöveg.
A 46/A. §-t megelőző alcímet a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 46/A. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 46/B. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 46/B. § (4) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 116. §-a iktatta be.
A 46/C. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 43. pontja szerint módosított szöveg.
A 46/C. § b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 44. pontjával megállapított szöveg.
A 46/D. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 46/D. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 45. pontja szerint módosított szöveg.
A 46/E. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 46/F. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 46/F. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 43. pontja szerint módosított szöveg.
A 46/G. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 46/G. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 429. §-ával megállapított szöveg. A 46/G. § (4) bekezdése a 2024. évi XXX. törvény 73. §-ával megállapított szöveg.
A 46/H. §-t a 2014: LXXII. törvény 109. §-a iktatta be.
A 48. § a 2014: LXXII. törvény 110. §-ával megállapított szöveg.
A 48. § (1) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 90. §-ával megállapított szöveg.
A 48. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 48. § (2a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
A 48. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 48. pontja szerint módosított szöveg.
A 48. § (5) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 76. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 49. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 49. pontja szerint módosított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés b) pontja a 2020: XLIII. törvény 91. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés c) pontja a 2020: XLIII. törvény 91. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés d) pontja a 2020: XLIII. törvény 91. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés e) pontja a 2021: CXXXIV. törvény 117. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés f) pontja a 2020: XLIII. törvény 91. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés g) pontja a 2020: XLIII. törvény 91. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés h) pontja a 2020: CL. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés i) pontja a 2017: CXCVII. törvény 430. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (1) bekezdés l) pontja a 2020: XLIII. törvény 91. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
Az 50. § (2a) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 117. § (2) bekezdése iktatta be.
Az 50. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 111. § (2) bekezdésével megállapított, a 2020: CL. törvény 22. § b) pontja szerint módosított szöveg.
Az 50. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 50. pontja szerint módosított szöveg.
Az 50. § (4a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 430. § (3) bekezdése iktatta be.
Az 50. § (4b) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 91. § (5) bekezdése iktatta be.
Az 50. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 430. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
Az 50. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 51. pontja szerint módosított szöveg.
Az 50. § (7) bekezdését a 2016: CX. törvény 23. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 4. pontja.
Az 51. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
Az 51. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
Az 51. § (5) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 94. §-ával megállapított szöveg.
Az „A szabadságvesztés végrehajtási fokozatának megváltoztatására irányuló eljárás” alcímet (52. §-t) a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 2. pontja hatályon kívül helyezte.
Az „Enyhébb végrehajtási szabályok alkalmazása” alcímet (53. §-t) a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 3. pontja hatályon kívül helyezte.
Az „A szabadságvesztés végrehajtási fokozatának utólagos meghatározása” alcímet (54. §-t) a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
Az 56. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
Az 56. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
Az 58. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. és 53. pontja szerint módosított szöveg.
Az 58. § (1a) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 92. §-a iktatta be.
Az 58. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 112. §-ával megállapított szöveg.
Az 58. § (2) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. pontja szerint módosított szöveg.
Az 58. § (2a) bekezdését a 2020: CVIII. törvény 8. §-a iktatta be.
Az 58. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. és 55. pontja szerint módosított szöveg.
Az 59. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 61. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 56. pontja szerint módosított szöveg.
A 61. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 61. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 61. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 61. § (6) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 93. §-a iktatta be.
A 61/A. §-t megelőző alcímet a 2014: LXXII. törvény 113. §-a iktatta be.
A 61/A. §-t a 2014: LXXII. törvény 113. §-a iktatta be.
A 61/A. § (5a) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 94. §-a iktatta be.
A 61/A. § (5b) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 118. §-a iktatta be.
A 61/A. § (6) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
A 61/B. §-t a 2014: LXXII. törvény 113. §-a iktatta be.
A 61/B. § (3) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 61/B. § (4) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 43. §-ával megállapított szöveg.
A 61/C. §-t a 2014: LXXII. törvény 113. §-a iktatta be.
A 61/C. § (1) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 44. §-ával megállapított szöveg.
A 61/C. § (1a) bekezdését a 2017: CXLIV. törvény 95. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 57. pontja, a 2021: CXXXIV. törvény 146. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 61/C. § (1b) bekezdését a 2017: CXLIV. törvény 95. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 61/C. § (1c) bekezdését a 2017: CXLIV. törvény 95. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 61/C. § (1d) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 119. §-a iktatta be.
A 61/D. §-t a 2014: LXXII. törvény 113. §-a iktatta be.
Az „A próbaidőre felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtásának elrendelése” alcímet (61/E. §) a 2018: CXXII. törvény 25. §-a iktatta be.
A 61/E. § (1) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 95. §-ával megállapított szöveg.
A 61/E. § (2) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 95. §-ával megállapított szöveg.
A 62. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 58. pontja szerint módosított szöveg.
A 63. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 58. pontja szerint módosított szöveg.
A 64. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 64. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 58. pontja szerint módosított szöveg.
A 64. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 65. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 65/A. §-t megelőző alcímet a 2017: CXCVII. törvény 431. §-a iktatta be.
A 65/A. §-t a 2017: CXCVII. törvény 431. §-a iktatta be.
A 66. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 66. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 67. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 67. § (2a) bekezdését a 2018: CXXXIII. törvény 87. § (1) bekezdése iktatta be.
A 67. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 67. § (4) bekezdése a 2018: CXXXIII. törvény 87. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 67. § (4a) bekezdését a 2016: CX. törvény 24. §-a iktatta be.
A 67. § (4b) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 96. §-ával megállapított szöveg.
Az „A kiutasítás végrehajthatósága megszűnésének megállapítása” alcímet (67/A. §) a 2021: CXXXIV. törvény 120. §-a iktatta be.
A 68. § (6) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 68. § (7) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (10) bekezdése, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
A 68. § (8) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 68. § (9) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 97. §-ával megállapított szöveg.
A 68. § (9a) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 121. §-a iktatta be.
A 68. § (10) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (11) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 68/A. §-t megelőző alcímet a 2014: LXXII. törvény 114. §-a iktatta be.
A 68/A. §-t a 2014: LXXII. törvény 114. §-a iktatta be.
A 68/A. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 69/A. §-t megelőző alcímet a 2017: CXCVII. törvény 432. §-a iktatta be.
A 69/A. §-t a 2017: CXCVII. törvény 432. §-a iktatta be.
A 69/A. § (1) bekezdés a) pontja a 2019: LXXXI. törvény 28. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 69/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2019: LXXXI. törvény 28. § b) pontja, a 2021: CXXXIV. törvény 146. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 69/B. §-t megelőző alcímet a 2017: CXCVII. törvény 432. §-a iktatta be.
A 69/B. §-t a 2017: CXCVII. törvény 432. §-a iktatta be.
A 69/B. § (10) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 98. §-a iktatta be.
A 69/C. §-t megelőző alcímet a 2017: CXCVII. törvény 432. §-a iktatta be.
A 69/C. §-t a 2017: CXCVII. törvény 432. §-a iktatta be.
A 69/C. § (5) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 99. §-a iktatta be.
A 70. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 70/A. §-t és a megelőző alcímet a 2016: CX. törvény 25. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 5. és 6. pontja.
A 70/B. §-t a 2016: CX. törvény 25. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 7. pontja.
A 71. § a 2014: LXXII. törvény 115. §-ával megállapított szöveg.
A 71. § (1) bekezdése a 2020: CL. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 71. § (2) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 100. §-ával megálapított szöveg.
A 71. § (3) bekezdése a 2020: CL. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 71. § (4) bekezdését a 2020: CL. törvény 16. § (3) bekezdése iktatta be.
A 72. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
A 72. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 433. §-ával megállapított szöveg.
A „Szigorúbb kezdeti kategória-besorolás, a kockázatelemzés alapján történő kategória-visszasorolás, az azonnali kategória-visszasorolás elrendelésének és a kreditpontszámítás felülvizsgálata” alcím címe a 2023. évi XCVII. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
A 73. § a 2023. évi XCVII. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
A 75. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
A 75. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 62. pontja szerint módosított szöveg.
A 75/A. §-t és a megelőző alcímet a 2016: CX. törvény 26. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 8. és 9. pontja.
A III/A. fejezetet (75/B–75/S. §) a 2020: CL. törvény 17. §-a iktatta be.
A 75/B. § (4) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés b) pontja a 2022. évi LX. törvény 59. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés f) pontja a 2014: LXXII. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított, a 2024. évi XVIII. törvény 27. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés g) pontja a 2014: LXXII. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés h) pontja a 2015: LXXVI. törvény 65. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés i) pontja a 2022. évi LX. törvény 59. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés l) pontja a 2024. évi XVIII. törvény 27. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 73. § (2) bekezdés m) pontja a 2021: CXXXIV. törvény 122. §-ával megállapított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés p) pontja a 2017: CXLIV. törvény 121. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés r) pontját a 2014: LXXII. törvény 116. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2024. évi XVIII. törvény 27. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés s) pontját a 2015: LXXVI. törvény 45. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXLIV. törvény 121. § i) pontja szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés t) pontját a 2017: CXLIV. törvény 96. §-a iktatta be, szövege a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 76. § (2) bekezdés u) pontját a 2020: XLIII. törvény 101. § (1) bekezdése iktatta be.
A 76. § (3) bekezdés a) pontja a 2020: XLIII. törvény 131. § f) pontja szerint mdosított szöveg.
A 76. § (3) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 434. §-ával megállapított szöveg.
A 76. § (3a) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 59. § (3) bekezdése iktatta be.
A 76. § (3b) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 59. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2024. évi XVIII. törvény 20. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 76. § (3c) bekezdését a 2024. évi XVIII. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be.
A 76. § (4) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 101. § (2) bekezdése iktatta be.
A 78. § (1) bekezdés b) pontja a 2014: LXXII. törvény 117. § (1) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 63–64. pontja szerint módosított szöveg.
A 78. § (1) bekezdés e) pontját a 2014: LXXII. törvény 117. § (2) bekezdése iktatta be.
A 78. § (2) bekezdése a 2024. évi XVIII. törvény 28. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 80. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 118. §-ával megállapított szöveg.
A 80. § (1) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 435. §-ával megállapított szöveg.
A 80. § (2) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 436. §-ával megállapított szöveg.
A 81. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 65. pontja szerint módosított szöveg.
A 82. § 1. pontja a 2014: LXXII. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
A 82. § 6. pontja a 2023. évi XCVII. törvény 26. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 82. § 7. pontját a 2015: LXXVI. törvény 46. §-a iktatta be, szövege a 2023. évi XCVII. törvény 26. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 82. § 8. pontját a 2023. évi XCVII. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be.
A 83. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 83. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 83. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (12) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 83. § (4) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 120. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 84. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 33. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 33. pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (4a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 120. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2021: CXXXIV. törvény 123. §-ával megállapított szöveg.
A 84. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2014: LXXII. törvény 161. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 84. § (5) bekezdés f) pontját a 2016: CX. törvény 27. § (1) bekezdése iktatta be.
A 84. § (6) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 84. § (7) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 120. § (3) bekezdésével megállapított, a 2018: CXXII. törvény 27. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 84. § (8) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés b) pontja alapján nem lép hatályba. A 84. § (8) pontját újonnan a 2015: LXXVI. törvény 47. §-a iktatta be.
A 84. § (9) bekezdését a 2016: CX. törvény 27. § (2) bekezdése iktatta be.
A 85. § a 2014: LXXII. törvény 121. §-ával megállapított szöveg.
A 85. § (1) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 66. pontja szerint módosított szöveg.
A 85. § (2) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
A 85. § (4) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 27. §-a iktatta be.
A 85. § (5) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 27. §-a iktatta be.
A 85. § (6) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 27. §-a iktatta be.
A 86. § a 2014: LXXII. törvény 122. §-ával megállapított szöveg.
A 86. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 52. pontja szerint módosított szöveg.
A 86. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 52. pontja szerint módosított szöveg.
A 86. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 67. pontja szerint módosított szöveg.
A 86. § (5) bekezdése a 2022. évi L. törvény 154. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 88. § a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 68. pontja szerint módosított szöveg.
A 89. §-t megelőző alcím a 2015: CLXXXVIII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
A 89. § a 2015: CLXXXVIII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
Az „Egészségügyi elkülönítés a befogadási eljárásban” alcímet (91/A. §) a 2020: LVIII. törvény 379. §-a iktatta be.
A 92. § a 2023. évi XCVII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
A 93. § a 2023. évi XCVII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
A 94. § a 2023. évi XCVII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
A 95. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 125. § (1) bekezdésével megállapított, záró szövegrésze a 2020: XLIII. törvény 131. § f) pontja szerint mdosított szöveg.
A 95. § (2) bekezdés b) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 95. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 125. § (1) bekezdésével megállapított, a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 95. § (4) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 95. § (5) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 95. § (6) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 95. § (7) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 95. § (8) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
A 95. § (9) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
A 95. § (10) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 29. § (2) bekezdése iktatta be.
A 96. § (1) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 124. §-ával megállapított szöveg.
A 96. § (1) bekezdés b) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 96. § (1) bekezdés c) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 96. § (1) bekezdés d) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 96. § (1) bekezdés e) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 96. § (1) bekezdés l) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 96. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 30. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 96. § (6) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 126. § (3) bekezdése iktatta be, a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 6. pontja hatályon kívül helyezte.
A 97. § a 2023. évi XCVII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
A 97/A. §-t a 2023. évi XCVII. törvény 32. §-a iktatta be.
A 98. § a 2023. évi XCVII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
A 98. § (4) bekezdése a 2024. évi XVIII. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 99. § a 2023. évi XCVII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
A 100. § a 2023. évi XCVII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
A 101. § a 2023. évi XCVII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
A 102. § a 2023. évi XCVII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
A 103. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 34. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 103. § (1a) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 102. §-a iktatta be, a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 7. pontja hatályon kívül helyezte.
A 103. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 103. § (3) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 103. § (5) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 66. § a) pontja szerint módosított szöveg.
Az „Az enyhébb végrehajtási szabályok” alcímet (104. §-t) a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 8. pontja hatályon kívül helyezte.
A 105. § (3) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg.
A 106. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (19) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 106. § (6) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 36. §-a iktatta be.
A 107. § (1a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 37. § (1) bekezdése iktatta be.
A 107. § (3) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
A 107. § (4) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 37. § (2) bekezdése iktatta be.
A 108. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
A 109. § a 2023. évi XCVII. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
A 109/A. §-t a 2015: LXXVI. törvény 51. §-a iktatta be.
A 109/A. § (1) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 109/A. § (3) bekezdés b) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 109/A. § (3a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 40. §-a iktatta be.
A 109/B. §-t a 2021: CXXXIV. törvény 125. §-a iktatta be.
A 109/B. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 109/B. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
A 109/B. § (3) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
A 109/B. § (4) bekezdés e) pontja a 2024. évi XVIII. törvény 28. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 109/C. §-t a 2021: CXXXIV. törvény 125. §-a iktatta be.
A 109/C. § (1a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 42. §-a iktatta be.
A 110. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 43. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 110. § (4) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 112. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 71–72. pontja szerint módosított szöveg.
A 112. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 72. pontja szerint módosított szöveg.
A 113. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXLIV. törvény 101. §-ával megállapított szöveg.
A 109. § (1) bekezdés f) pontját a 2014: LXXII. törvény 128. §-a iktatta be.
A 113. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 73. pontja szerint módosított szöveg.
A 113. § (2a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 438. § (1) bekezdése iktatta be.
A 113. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 438. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
[A 113. § (5) bekezdésének a 2017: CXCVII. törvény 474. § 74. pontjával elrendelt módosítása, amely szerint az „(1), (3) és (4) bekezdésében” szövegrész helyébe az „(1), (2a), (3) és (4) bekezdésében” szöveg lép, nem vezethető át.]
A 113. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 75. pontja szerint módosított szöveg.
A 113. § (6a) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 60. §-a iktatta be.
A 114. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 439. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 114. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 76. pontja, a 2022. évi LX. törvény 76. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 114. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 439. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A „Fokozatváltás” alcímet (115. §-t) a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 9. pontja hatályon kívül helyezte.
A 116. § (1) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 126. §-ával megállapított szöveg.
A 116. § (1) bekezdés b) pontja a 2022. évi LX. törvény 76. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 116. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 116. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 116. § (5) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 103. §-ával megállapított szöveg.
A 117. § (1) bekezdés a) pontja a 2014: LXXII. törvény 131. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 117. § (1) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 117. § (1) bekezdés d) pontját a 2014: LXXII. törvény 131. § (2) bekezdése iktatta be.
A 117. § (1a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 131. § (3) bekezdése iktatta be.
A 118. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 121. § (1) bekezdés g) pontját a 2016: CXXI. törvény 87. §-a iktatta be.
A 121. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 122. § e) pont ea) alpontja a 2023. évi XCVII. törvény 44. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 122. § e) pont eb) alpontja a 2023. évi XCVII. törvény 44. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 122. § f) pontja a 2023. évi XXV. törvény 77. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 122. § k) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 122. § n) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 44. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 124. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 125. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 126. § (2) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 126. § (3) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 126. § (4) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 126. § (6) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 127. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 441. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 127. § (3) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 441. § (2) bekezdése iktatta be.
A 127. § (4) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 441. § (2) bekezdése iktatta be.
A 127. § (5) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 441. § (2) bekezdése iktatta be.
A 128. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
A 128. § (4a) bekezdését a 2016: CX. törvény 29. §-a iktatta be.
A 128. § (6) bekezdése a 2016: CX. törvény 43. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 128/A. §-t a 2016: CX. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be.
A 128/B. §-t a 2016: CX. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be.
A 129. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 129. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 130. § a 2023. évi XCVII. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
A 131. § a 2022. évi LX. törvény 77. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 132. § a 2020: XLIII. törvény 104. §-ával megállapított szöveg.
A 133. § (2) bekezdés g) pontja a 2022. évi LX. törvény 61. §-ával megállapított szöveg.
A 133. § (2) bekezdés h) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (2) bekezdés k) pontját a 2024. évi XVIII. törvény 21. §-a iktatta be.
A 133. § (3) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § k) pontja szerint módosított szöveg.
A 133. § (4) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 102. §-ával megállapított szöveg.
A 133. § (4a) bekezdését a 2020: CL. törvény 18. §-a iktatta be.
A 134. § (4) bekezdése a 2020: CL. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 134. § (4a) bekezdését a 2020: CL. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
A 134. § (4b) bekezdését a 2020: CL. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be.
A 134. § (6) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 132. §-ával megállapított, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
A 134. § (7) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 47. §-a iktatta be.
A 134. § (8) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 47. §-a iktatta be.
A 134. § (9) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 47. §-a iktatta be.
A 135. § (3) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 62. §-ával megállapított szöveg.
A 136. § a) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
A 136. § b) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
A 136. § e) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
A 137. § b) pontja a 2017: CXLIV. törvény 103. §-ával megállapított szöveg.
A 140. § a 2022. évi LX. törvény 63. §-ával megállapított szöveg.
A 141. § a 2022. évi LX. törvény 64. §-ával megállapított szöveg.
A 142. § a 2022. évi LX. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
A 143. § (2) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 105. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 143. § (3) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 66. §-ával megállapított szöveg.
A 143. § (5) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 105. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 143. § (6) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 133. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: LXXVI. törvény 66. § b) pontja.
A 144. § (1) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 76. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
A 144. § (1a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 134. §-a iktatta be.
A 144. § (2) bekezdése a 2017: CXXX. törvény 117. § (3) bekezdésével megállapított, a 2020: XLIII. törvény 132. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 144. § (4) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 53. §-a iktatta be.
A 144/A. §-t a 2014: LXXII. törvény 135. §-a iktatta be.
A 144/B. §-t és a megelőző alcímet a 2016: CX. törvény 31. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 10. és 11. pontja.
A 145. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2022. évi LX. törvény 76. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 145. § (1) bekezdés b) pontját a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 10. pontja hatályon kívül helyezte.
A 145. § (1) bekezdés e) pontja a 2020: XLIII. törvény 106. §-ával megállapított szöveg.
A 145. § (1) bekezdés j) pontját a 2022. évi LX. törvény 67. §-a iktatta be.
A 146. § (5) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 107. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 146. § (6) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 107. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2022. évi LX. törvény 68. §-ával megállapított szöveg.
A 147. §-t a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 11. pontja hatályon kívül helyezte.
A 150. § (1) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 69. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 150. § (1a) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 69. § (2) bekezdése iktatta be.
A 150. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (26) bekezdése, a 2015: LXXVI. törvény 65. § m) pontja, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
A 150. § (3) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 109. §-ával megállapított, a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 150. § (4) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 49. §-ával megállapított szöveg.
A 150. § (4a) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 69. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2024. évi XVIII. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 150. § (4b) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 69. § (4) bekezdése iktatta be.
A 150. § (11) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 69. § (5) bekezdése iktatta be.
A 150. § (12) bekezdését a 2024. évi XVIII. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
A 150/A. §-t a 2020: XLIII. törvény 110. §-a iktatta be, szövege a 2021: CXXXIV. törvény 127. §-ával megállapított szöveg.
A 150/A. § (4) bekezdése a 2024. évi XVIII. törvény 27. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 150/B. §-t a 2021: CXXXIV. törvény 128. §-a iktatta be.
A 151. § (1) bekezdése a 2017: XXIX. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
A 153. § a 2014: LXXII. törvény 161. § (27) bekezdése, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
A 154. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 54. pontja szerint módosított szöveg.
A 154/A. §-t a 2016: LXIX. törvény 69. §-a iktatta be.
A 154/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2019: CXII. törvény 98. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
A 154/A. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. pontja szerint módosított szöveg.
A 154/B. §-t a 2022. évi LX. törvény 70. §-a iktatta be.
A 155. § (3) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 71. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 155. § (4) bekezdése a 2024. évi XVIII. törvény 27. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 155. § (5) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 129. §-ával megállapított szöveg.
A 155. § (6) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 71. § (2) bekezdésével megállapított, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
A 156. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
A 156. § (4) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 104. §-ával megállapított szöveg.
A 160. § a 2020: XLIII. törvény 131. § g) pontja, a 2022. évi LX. törvény 76. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 165. § (2) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 130. §-ával megállapított szöveg.
A 166. § a 2021: CXXXIV. törvény 131. §-ával megállapított szöveg.
A 167. § a 2021: CXXXIV. törvény 131. §-ával megállapított szöveg.
A 168. § (1) bekezdés d) pontja a 2022. évi LX. törvény 76. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 168. § (4) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
A 168. § (5) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 50. §-a iktatta be.
A 169. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 51. §-ával megállapított szöveg.
A 169. § (3) bekezdés d) pontja a 2014: LXXII. törvény 161. § (28) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 169. § (3) bekezdés g) pontja a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés e) pontja alapján nem lép hatályba.
A 169. § (6) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 111. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 169. § (7) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 111. § (2) bekezdése iktatta be.
A 169. § (8) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 111. § (2) bekezdése iktatta be.
A 170. § (4) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 52. §-ával megállapított szöveg.
A 171/A. §-t a 2021: CXXXIV. törvény 132. §-a iktatta be.
A 171/A. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
A 172. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
A 172. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 78. pontja és 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 172/A. §-t a 2024. évi XVIII. törvény 23. §-a iktatta be.
A 173. § (1) bekezdés b) pontja a 2021: CXXXIV. törvény 133. §-ával megállapított szöveg.
A 173. § (1) bekezdés h) pontját a 2022. évi LX. törvény 72. §-a iktatta be.
A 173. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 53. §-ával megállapított szöveg.
A 173. § (3) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 54. §-a iktatta be.
A 173. § (4) bekezdését a 2024. évi XVIII. törvény 24. §-a iktatta be.
A 174. § (4) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 134. §-ával megállapított szöveg.
A 174. § (6) bekezdését a 2024. évi XVIII. törvény 25. §-a iktatta be.
A 175. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 54. §-ával megállapított szöveg.
A 175. § (4) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 136. §-ával megállapított szöveg.
A 175/A. §-t a 2020: XLIII. törvény 112. §-a iktatta be.
A „Telekommunikációs eszköz útján történő kapcsolattartás” alcímet (175/B. §-t) a 2022. évi LX. törvény 73. §-a iktatta be.
A 175/B. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 55. §-ával megállapított szöveg.
A 176. § a 2017: CXLIV. törvény 106. §-ával megállapított szöveg.
A 176. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 56. §-ával megállapított szöveg.
A 177. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 57. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 177. § (1a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 57. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2024. évi XVIII. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 177. § (3) bekezdése a 2024. évi XVIII. törvény 27. § i) pontja szerint módosított szöveg.
A 177. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 178. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 58. §-ával megállapított szöveg.
A 178. § (2) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 77. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 179. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
A 180. § a 2023. évi XCVII. törvény 60. §-ával megállapított szöveg.
A 180/A. §-t megelőző alcímet a 2017: CXLIV. törvény 108. §-a iktatta be.
A 180/A. §-t a 2017: CXLIV. törvény 108. §-a iktatta be.
A 180/A. § (1) bekezdés a) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 180/A. § (1) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 79. pontja szerint módosított szöveg.
A 180/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 180/A. § (1) bekezdés e) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 180/A. § (1) bekezdés f) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 180/A. § (4) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 113. §-a iktatta be.
A „Reintegrációs eltávozás” alcímet (180/B. §-t) a 2022. évi LX. törvény 74. §-a iktatta be.
A 181. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 61. §-ával megállapított szöveg.
A 181. § (2) bekezdése a 2019: CXII. törvény 98. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
A 181. § (4) bekezdése a 2019: CXII. törvény 97. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 181. § (5) bekezdése a 2019: CXII. törvény 98. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 181. § (8) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 135. §-a iktatta be.
A 182. § a 2016: CX. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
A 182. § (1) bekezdés a) pontja a 2019: CXII. törvény 97. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
Az „A köznevelésben, a szakképzésben vagy a felnőttképzésben részt vevők kedvezményei” alcím címe a 2019: CXII. törvény 98. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 183. § (1) bekezdése a 2019: CXII. törvény 98. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
Az „Az elítéltek szakképzése és felnőttképzésben való részvételük” alcím címe a 2019: CXII. törvény 98. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
A 184. § (1) bekezdése a 2019: CXII. törvény 98. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 184. § (2) bekezdése a 2019: CXII. törvény 98. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
A 184. § (4) bekezdése a 2019: CXII. törvény 98. § 11. pontja, a 2020: XLIII. törvény 131. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 185. § a 2020: XLIII. törvény 114. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 185. § (2) bekezdés e) pontját a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 13. pontja hatályon kívül helyezte.
A 186. § (2) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 114. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 186. § (3) bekezdés b) pontja a 2014: LXXII. törvény 161. § (18) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 186. § (4) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 132. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
A 186. § (5) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 132. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
A „Társadalmi kötődés program” alcímet (187. §-t) a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 14. pontja hatályon kívül helyezte.
A 187/A. §-t megelőző alcímet a 2014: LXXII. törvény 140. §-a iktatta be.
A 187/A. §-t a 2014: LXXII. törvény 140. §-a iktatta be.
A 187/A. § (1) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 115. §-ával megállapított szöveg.
A 187/A. § (1) bekezdés a) pontja a 2024. évi XXX. törvény 74. §-ával megállapított szöveg.
A 187/A. § (1a) bekezdését a 2016: CX. törvény 36. § (2) bekezdése iktatta be.
A 187/A. § (6) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 55. §-a iktatta be, szövege a 2023. évi XCVII. törvény 62. §-ával megállapított szöveg.
A 187/B. §-t a 2014: LXXII. törvény 140. §-a iktatta be, szövege a 2015: LXXVI. törvény 56. §-ával megállapított szöveg.
A 187/C. §-t a 2014: LXXII. törvény 140. §-a iktatta be, szövege a 2020: XLIII. törvény 116. §-ával megállapított szöveg.
A 187/C. § (1) bekezdés f) pontja a 2021: CXXXIV. törvény 146. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 187/D. §-t a 2014: LXXII. törvény 140. §-a iktatta be, szövege a 2015: LXXVI. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
A 187/E. §-t a 2014: LXXII. törvény 140. §-a iktatta be.
A 187/E. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 80. pontja szerint módosított szöveg.
A 187/E. § (1) bekezdés c) pontját a 2015: LXXVI. törvény 58. §-a iktatta be.
A 187/F. §-t a 2021: CXXXIV. törvény 136. §-a iktatta be.
A 187/G. §-t a 2021: CXXXIV. törvény 136. §-a iktatta be.
A 188. § (1) bekezdése a 2018: CXXII. törvény 26. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 188. § (1a) bekezdését a 2018: CXXII. törvény 26. § (2) bekezdése iktatta be.
A 188. § (1a) bekezdés d) pontja a 2020: CL. törvény 20. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 188. § (1a) bekezdés e) pontját a 2020: CL. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be.
A 188. § (2) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 117. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 188. § (2a) bekezdését a 2020: CVIII. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2024. évi XXX. törvény 75. §-ával megállapított szöveg.
A 188. § (2b) bekezdését a 2020: CL. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be.
A 188/A. §-t a 2024. évi XXX. törvény 76. §-a iktatta be.
A 190. § (3) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 63. §-a iktatta be.
A 191. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (29) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 191. § (4) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 192. § (1a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 64. § (1) bekezdése iktatta be.
A 192. § (2a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 443. §-a iktatta be.
A 192. § (2b) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 140. §-a iktatta be.
A 192. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (30) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 192. § (6) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be.
A 192. § (7) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 64. § (2) bekezdése iktatta be.
A 194. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
A 198. § (1) bekezdése a 2019: LXX. törvény 35. §-a szerint módosított szöveg.
A 200. § a 2019: LXX. törvény 34. §-a szerint módosított szöveg.
A 200/A. §-t a 2014: LXXII. törvény 141. §-a iktatta be.
A 202. § (1) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
A 203/A. §-t a 2016: CX. törvény 37. §-a iktatta be.
A 205. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 206/A. §-t a 2020: XLIII. törvény 118. §-a iktatta be.
A 211. § a 2017: CXCVII. törvény 444. §-ával megállapított szöveg.
A 212. § (1) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 65. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 212. § (1a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 65. § (2) bekezdése iktatta be.
A 214. § a 2017: CXCVII. törvény 445. §-ával megállapított szöveg.
A 242. § (1) bekezdése a 2017: XIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
A 250. § (1) bekezdése a 2022. évi LX. törvény 76. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 252. § (4) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 60. §-a iktatta be.
A 270. §-t megelőző alcím a 2014: LXXII. törvény 142. §-ával megállapított szöveg.
A 270. § a 2014: LXXII. törvény 142. §-ával megállapított szöveg.
A 270. § (3a) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 137. §-a iktatta be.
A 271. § (4) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 143. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2015: LXXVI. törvény 65. § o) pontja szerint módosított szöveg.
A 271. § (5) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 143. §-a iktatta be, szövege a 2015: LXXVI. törvény 65. § p) pontja szerint módosított szöveg.
Az „A munkáltatással összefüggő igény érvényesítése” alcím címet a 2020: XLIII. törvény 119. § (1) bekezdése iktatta be.
A 272. § a 2020: XLIII. törvény 119. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 273. § (1) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 138. §-ával megállapított szöveg.
A 273. § (3) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 66. §-ával megállapított szöveg.
A 273. § (5) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 82. pontja szerint módosított szöveg.
A 273. § (6) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 61. §-ával megállapított szöveg.
A 273. § (7) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 76. § 15. pontja hatályon kívül helyezte.
A 274. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 33. és 64. pontja, a 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 274. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 275. § (1) bekezdés j) pontja a 2023. évi XXV. törvény 77. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 275. § (2) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 111. §-ával megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 275. § (5) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § q) pontja, a 2022. évi LX. törvény 77. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 276. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (31) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 277. § (3) bekezdés b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 277. § (4) bekezdés b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 89. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 277. § (6) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (32) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 278. § nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 278. § a) pontja a 2020: XLIII. törvény 120. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 278. § b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 278. § c) pontja a 2021: CXXXIV. törvény 139. §-ával megállapított szöveg.
A 278. § d) pontját a 2020: XLIII. törvény 120. § (2) bekezdése iktatta be.
A 280. § (2) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 121. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 280. § (5) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 112. § (1) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 57. pontja, a 2020: XLIII. törvény 131. § j) pontja szerint módosított szöveg.
A 280. § (5a) bekezdését a 2017: CXLIV. törvény 112. § (2) bekezdése iktatta be.
A 280. § (7) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 121. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 280. § (8) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (23) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 280. § (9) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 280. § (10) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 121. § (3) bekezdése iktatta be.
A 282. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 446. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 282. § (2) bekezdését a 2016: CIV. törvény 120. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
A 282. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 446. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 282. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
A 283. § (2) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 122. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 283. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja, a 2020: XLIII. törvény 132. § d) pontja szerint módosított szöveg.
A 283. § (5) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 122. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 283. § (5a) bekezdését a 2020: XLIII. törvény 122. § (3) bekezdése iktatta be.
A 283. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
A 284. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 83. pontja szerint módosított szöveg.
A 284. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2020: XLIII. törvény 131. § k) pontja szerint módosított szöveg.
A 286. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 120. § (1) bekezdés a) pontja, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 83. pontja szerint módosított szöveg.
A 286. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 286. § (3) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 123. §-ával megállapított szöveg.
A 286. § (4) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 123. §-ával megállapított szöveg.
A 287. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 84. pontja szerint módosított szöveg.
A 287. § (4) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 288. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 288. § (3) bekezdés b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 89. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 289. § nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 289. § a) pontja a 2020: XLIII. törvény 124. §-ával megállapított szöveg.
A 289. § b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 289. § d) pontja a 2021: CXXXIV. törvény 140. §-ával megállapított szöveg.
A 290. § (2) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 146. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 290. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 447. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2020: XLIII. törvény 131. § m) pontja szerint módosított szöveg.
A 292. §-t megelőző alcímet a 2017: CXLIV. törvény 113. § (1) bekezdése iktatta be.
A 293/A. §-t megelőző alcímet a 2017: CXLIV. törvény 113. § (2) bekezdése iktatta be.
A 293/A. §-t a 2017: CXLIV. törvény 113. § (2) bekezdése iktatta be.
A 293/A. § (1) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 141. §-ával megállapított szöveg.
A 293/A. § (2) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 146. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 294. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 146. §-ával megállapított szöveg.
A 294. § (2) bekezdése a 2023. évi XCVII. törvény 67. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 294. § (2a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 67. § (2) bekezdése iktatta be.
A 294. § (4) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § q) pontja szerint módosított szöveg. [A 294. § (4) bekezdésben a 2022. évi LX. törvény 77. § 5. pontja által elrendelt módosítás, amely szerint a 294. § (4) bekezdésében a „ , szükség esetén az elzárásra ítélt részére félbeszakítást lehet engedélyezni, amelynek tartama legfeljebb három nap” szövegrész hatályát veszti, nem vezethető át.]
A 294. § (6) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 448. §-a iktatta be.
A 296. § a 2017: CXLIV. törvény 114. §-ával megállapított szöveg.
A 296. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 296. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 297. § (1a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 449. §-a iktatta be, szövege a 2020: XLIII. törvény 131. § o) pontja szerint módosított szöveg.
A 297. § (1b) bekezdését a 2018: XC. törvény 33. §-a iktatta be.
A 297. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 85. pontja szerint módosított szöveg.
A 298. § (2) bekezdése a 2022: XXII. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg.
A 298. § (4) bekezdése a 2020: XXXI. törvény 165. §-ával megállapított szöveg.
A 299. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 9. és 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 299. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 86. pontja szerint módosított szöveg.
A 299. § (5) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 121. § k) pontja szerint módosított szöveg.
A 301. § (1) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 121. § l) pontja szerint módosított szöveg.
A 301. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 56. pontja szerint módosított szöveg.
A 301. § (3) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 125. §-ával megállapított szöveg.
A 301. § (3) bekezdés a) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 68. §-ával megállapított szöveg.
A 301. § (3) bekezdés b) pontja a 2023. évi XCVII. törvény 68. §-ával megállapított szöveg.
A 301. § (4) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 121. § m) pontja, a 2020: XLIII. törvény 132. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 301. § (5) bekezdése a 2023. évi XC. törvény 374. § a) pontja szerint módosított szöveg.
A 301. § (6) bekezdése a 2023. évi XC. törvény 374. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 301. § (7) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 142. §-a iktatta be.
A 302. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 87. pontja szerint módosított szöveg.
A 303. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 304. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 304. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 304. § (3) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 69. §-a iktatta be.
A 305. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2018: CXXII. törvény 28. §-a szerint módosított szöveg.
A 305. § (2) bekezdés a) pontja a 2022: VII. törvény 75. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 305. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: XLII. törvény 366. § (38) bekezdése, a 2024. évi XX. törvény 33. §-a szerint módosított szöveg.
A 306. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 87. pontja szerint módosított szöveg.
A 306. § (4) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 475. § 7. pontja hatályon kívül helyezte.
A 307. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 450. §-ával megállapított szöveg.
A 307. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 308. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 33. pontja szerint módosított szöveg.
A 309. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 7. és 52. pontja szerint módosított szöveg.
A 309. § (4) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § d) pontja, a 2021: CXXXIV. törvény 146. § h) pontja szerint módosított szöveg.
A 309. § (5) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 310. § a 2014: LXXII. törvény 147. §-ával megállapított szöveg.
A 310. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 451. §-ával megállapított szöveg.
A 310. § (3) bekezdés a) pontja a 2017: CXLIV. törvény 116. §-ával megállapított szöveg.
A 311. § a 2015: LXXVI. törvény 65. § s) pontja szerint módosított szöveg.
A 312. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 33. pontja szerint módosított szöveg.
A 312. § (1) bekezdés c) pontját a 2017: CXCVII. törvény 452. § (1) bekezdése iktatta be.
A 312. § (3) bekezdés f) pontját a 2017: CXCVII. törvény 452. § (2) bekezdése iktatta be.
A 312. § (4) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 121. § n) pontja szerint módosított szöveg.
A 313. § a 2014: LXXII. törvény 148. §-ával megállapított szöveg.
A 313. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 88. pontja szerint módosított szöveg.
A 313. § (1) bekezdés c) pontja a 2017: CXLIV. törvény 117. §-ával megállapított szöveg.
A 313. § (4a) bekezdését a 2020: LVIII. törvény 380. §-a iktatta be.
A 313. § (4b) bekezdését a 2020: CVIII. törvény 10. §-a iktatta be.
A 313. § (5) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 143. §-ával megállapított szöveg.
A 314. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 149. §-ával megállapított, záró szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32. pontja szerint módosított szöveg.
A 314. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 149. §-ával megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 307. § (3) bekezdés záró szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja, a 2018: CXXII. törvény 27. § d) pontja szerint módosított szöveg.
A 315. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 316. § (3) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 453. §-ával megállapított szöveg.
A 316. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 89. pontja szerint módosított szöveg.
A 316. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 58. pontja szerint módosított szöveg.
A 317. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
A 317. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 90. pontja szerint módosított szöveg.
A 317. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 317. § (3) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 126. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 317. § (4) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 126. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 317. § (5) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 126. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 317. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 317. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 318. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 91. pontja szerint módosított szöveg.
A 318. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: LXXVI. törvény 62. §-ával megállapított szöveg.
A 318. § (1) bekezdés c) pontja a 2019: LXXXI. törvény 28. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 318. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 92. pontja szerint módosított szöveg.
A 318. § (4a) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 70. §-a iktatta be.
A 318. § (4b) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 70. §-a iktatta be.
A 318. § (4c) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 70. §-a iktatta be.
A 319. § (4) bekezdését a 2021: CXXVIII. törvény 6. §-a iktatta be.
A 321. § (1) bekezdése a 2019: LXXXI. törvény 28. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 323. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 91. pontja, a 2019: LXXXI. törvény 28. § c)–d) pontja szerint módosított szöveg.
A 324. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 93. pontja, a 2019: LXXXI. törvény 28. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 324. § (2) bekezdése a 2019: LXXXI. törvény 28. § c) és e) pontja szerint módosított szöveg.
A 324. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja, a 2019: LXXXI. törvény 28. § f)–g) pontja szerint módosított szöveg.
A 324. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 455. § (1) bekezdésével megállapított, a 2019: LXXXI. törvény 28. § b) pontja szerint módosított szöveg.
A 324. § (4a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 455. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: LXXXI. törvény 28. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 324. § (4b) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 455. § (2) bekezdése iktatta be.
A 324. § (4c) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 455. § (2) bekezdése iktatta be.
A 324. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 94. pontja szerint módosított szöveg.
A 324. § (6) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 455. § (3) bekezdése iktatta be.
A 324. § (7) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 455. § (3) bekezdése iktatta be.
A 325. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 456. §-ával megállapított szöveg.
A 326. § (2a) bekezdését a 2015: CLII. törvény 44. §-a iktatta be.
A 326. § (2b) bekezdését a 2015: CLII. törvény 44. §-a iktatta be.
A 328. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 95. pontja szerint módosított szöveg.
A 328. § (6) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 71. §-a iktatta be.
A 329. § a 2017: CXCVII. törvény 457. §-ával megállapított szöveg.
A 330. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 96. pontja szerint módosított szöveg.
A 334. § a 2014: LXXII. törvény 150. §-ával megállapított szöveg.
A 337. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 151. §-ával megállapított szöveg.
A 338. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 338. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 458. §-ával megállapított szöveg.
A 339. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. pontja szerint módosított szöveg.
A 339. § (3) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 118. §-ával megállapított szöveg.
A 340. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 341. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 97. pontja szerint módosított szöveg.
A 342. § a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés g) pontja alapján nem lép hatályba.
A 343. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 98. pontja szerint módosított szöveg.
A 345. § (2) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 66. § d) pontja szerint módosított szöveg.
A 346. § (1) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 121. § o) pontja szerint módosított szöveg.
A 347. § a 2015: CLII. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
A 347. § (3) bekezdés a) pontja a 2019: CXXVI. törvény 93. §-ával megállapított szöveg.
A 351. § (6) bekezdése a 2016: CX. törvény 43. § d) pontja szerint módosított szöveg.
A 351/A. §-t a 2016: CX. törvény 38. §-a iktatta be.
A 352. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 36. pontja szerint módosított szöveg.
A 353. § e) pontját a 2017: CXLIV. törvény 119. §-a iktatta be.
A 355. § (1) bekezdés e) pontja a 2019: XXXVI. törvény 55. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 355. § (5) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 459. §-a iktatta be.
A 357. § (3) bekezdés f) pontja a 2019: XXXVI. törvény 55. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 357. § (4) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 361. § (6) bekezdése a 2019: XXXVI. törvény 55. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 367. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 460. §-ával megállapított szöveg.
A 368. § (4) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 152. §-ával megállapított, a 2015: LXXVI. törvény 65. § u) pontja szerint módosított szöveg.
A 368. § (8) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. pontja szerint módosított szöveg.
A 369. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. pontja szerint módosított szöveg.
A 370. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. pontja szerint módosított szöveg.
A 372. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 99. pontja szerint módosított szöveg.
A 372. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 100. pontja szerint módosított szöveg.
A 372. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 76. pontja szerint módosított szöveg.
A 372. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 461. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 372. § (4a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 461. § (2) bekezdése iktatta be.
A 372. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 101. pontja szerint módosított szöveg.
A 372. § (6) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 461. § (3) bekezdése iktatta be.
A 373. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (33) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 374. § (3) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § v) pontja szerint módosított szöveg.
A 375. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 153. §-ával megállapított szöveg.
A 377. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 102. pontja szerint módosított szöveg. [E módosító törvény 475. § 8. pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a 377. § (2) bekezdésében a „körözés vagy” szövegrész hatályát veszti, nem vezethető át.]
A 377. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 103. pontja szerint módosított szöveg.
A 377. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 462. §-ával megállapított szöveg.
A 380. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 58. pontja szerint módosított szöveg.
A 380. § (6) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 104. pontja szerint módosított szöveg.
A 381. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
A 385. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja, 475. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A XXVIII/A. fejezetet (385/A. §) a 2015: CXL. törvény 38. §-a iktatta be.
A 385/A. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 63. pontja szerint módosított szöveg.
A XXIX. fejezet címe a 2017: CXCVII. törvény 474. § 105. pontja szerint módosított szöveg.
A 386. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 463. §-ával megállapított szöveg.
A 386. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
A 386. § (3) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 72. §-a iktatta be.
A 387. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 387. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 107. pontja szerint módosított szöveg.
A 387. § (3) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 144. §-ával megállapított szöveg.
A 387. § (4) bekezdését a 2015: CLII. törvény 46. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 387. § (5) bekezdését a 2015: CLII. törvény 46. §-a iktatta be.
A 388. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 105. pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 154. §-ával megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 107. pontja, a 2022: XXII. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg.
A 388. § (1a) bekezdését a 2016: CX. törvény 39. §-a iktatta be, nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 107. pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (1a) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (1a) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (1b) bekezdését a 2016: CX. törvény 39. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 109. pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. és 110. pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (2a) bekezdését a 2015: CXL. törvény 37. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. és 111. pontja, a 2023. évi XC. törvény 374. § c) pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 464. §-ával megállapított szöveg.
A 388. § (3a) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 145. §-a iktatta be.
A 388. § (3b) bekezdését a 2021: CXXXIV. törvény 145. §-a iktatta be.
A 388. § (3c) bekezdését a 2023. évi XCVII. törvény 73. §-a iktatta be.
A 388. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54., 64. és 112. pontja, a 2021: CXXXIV. törvény 146. § i) pontja, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 27. pontja szerint módosított szöveg.
A 388. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 113. pontja szerint módosított szöveg.
A 389. § a 2020: XLIII. törvény 127. §-ával megállapított szöveg.
A 390. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 465. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 390. § (1) bekezdés c) pontja a 2015: LXXVI. törvény 65. § x) pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (1) bekezdés e) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (1) bekezdés g) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (1a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 465. § (2) bekezdése iktatta be.
A 390. § (2) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 63. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 390. § (2a) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 63. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 62. pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 63–64. pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 465. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 390. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 114. pontja szerint módosított szöveg.
A 390. § (6a) bekezdését a 2022. évi LX. törvény 75. § (1) bekezdése iktatta be.
A 390. § (7) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 63. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2022. évi LX. törvény 75. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 390. § (8) bekezdését a 2016: CX. törvény 40. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2020: CL. törvény 23. § 12. pontja.
A 391. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 105. pontja szerint módosított szöveg.
A 391. § (1) bekezdés a) pontja a 2014: LXXII. törvény 161. § (34) bekezdése, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 115. pontja szerint módosított szöveg.
A 391. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 391. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja, 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 391. § (4) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (35) bekezdése, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 391. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 116. pontja szerint módosított szöveg.
A 391. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 105. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 117. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontjával megállapított szöveg.
A 392. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés i) pontja, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 107. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (4) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (36) bekezdése, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (5) bekezdés d) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 118. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (6) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (6) bekezdés c) pontja a 2024. évi XVIII. törvény 27. § j) pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (6) bekezdés d) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 118. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (7) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 119. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (7) bekezdés c) pontja a 2024. évi XVIII. törvény 27. § k) pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (7) bekezdés d) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 118. pontja szerint módosított szöveg.
A 392. § (7a) bekezdését a 2024. évi XVIII. törvény 26. §-a iktatta be.
A 392. § (8) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 393. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. és 120. pontja szerint módosított szöveg.
A 393. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 393. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 393. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. és 64. pontja, 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (1) bekezdés b) pont nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 121. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (1) bekezdés e) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (2) bekezdés a 2020: XLIII. törvény 128. §-ával megállapított szöveg.
A 394. § (2a) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 466. §-a iktatta be.
A 394. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 118. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 394. § (8) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 155. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 394/A. §-t a 2016: LXIX. törvény 70. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 395. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 396. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 397. § nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 397. § b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 63. pontja szerint módosított szöveg.
A 398. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 122. pontjával megállapított szöveg.
A 398. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 398. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 396. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 398. § (5) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 141. §-a iktatta be.
A 399. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 120. és 123. pontja szerint módosított szöveg.
A 399. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 399. § (3) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 145. § d) pontja szerint módosított szöveg.
A 399. § (4) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 475. § 10. pontja hatályon kívül helyezte.
A 399. § (5) bekezdése a 2017: XXXIX. törvény 81. §-ával megállapított szöveg.
A 400. §-t megelőző alcímet a 2017: CXCVII. törvény 467. § (1) bekezdése iktatta be.
A 400. § a 2017: CXCVII. törvény 467. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 401. §-t megelőző alcímet a 2017: CXCVII. törvény 468. § (1) bekezdése iktatta be.
A 401. § a 2017: CXCVII. törvény 468. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 402. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25., 64. és 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 402. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 403. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 403. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 403. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja, 475. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 404. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés j) pontja, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 404. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. és 124. pontja szerint módosított szöveg.
A 405. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 32., 125. és 127. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (5) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 126. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (5) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 128. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (6) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 129. §-ával megállapított szöveg.
A 406. § (7) bekezdése a 2020: XLIII. törvény 129. §-ával megállapított szöveg.
A 406. § (8) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5., 32., 125. és 127. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (9) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 406. § (11) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés k) pontja alapján nem lép hatályba.
A 407. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 407. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 407. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2014: LXXII. törvény 161. § (39) bekezdése, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 407. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 407. § (2) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 407. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 407. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 408. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 408. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja, a 2022. évi LX. törvény 76. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 409. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 128. pontja szerint módosított szöveg.
A 409. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 409. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 113. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 129. pontjával megállapított szöveg.
A 410. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (1) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 130. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (1) bekezdés c) pontja a 2017: CXCVII. törvény 475. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (1) bekezdés d) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 63. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 63. és 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (40) bekezdése, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 106. pontja, 475. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja, 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 410. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25., 62–63. és 108. pontja szerint módosított szöveg.
A 411. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 475. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 411. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 108. és 131. pontja, 475. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 411. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 412. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 132. pontja szerint módosított szöveg.
A 412. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
A 412. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 412. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 132. pontja szerint módosított szöveg.
A 413. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 413. § (1) bekezdése a 2019: LXVII. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 413. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 469. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 413. § (2a) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 142. § (2) bekezdése iktatta be.
A 413. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 469. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 413. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 469. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 413. § (5) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 469. § (2) bekezdése iktatta be.
A 413. § (6) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 469. § (2) bekezdése iktatta be.
A 413. § (7) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 469. § (2) bekezdése iktatta be.
A 413. § (8) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 469. § (2) bekezdése iktatta be.
A 413. § (9) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be.
A 413/A. §-t a 2019: LXVII. törvény 143. §-a iktatta be.
A 414. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 414. § a 2017: CXCVII. törvény 470. §-ával megállapított szöveg.
A 415. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 57. és 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 415. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 415. § (3) bekezdését a 2016: CX. törvény 41. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXCVII. törvény 133. pontja szerint módosított szöveg.
A 416. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 416. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 416. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 417. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 418. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 418. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 419. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 419. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 475. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
A 419. § (2) bekezdés d) pontja a 2019: XXXVI. törvény 55. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 419. § (3) bekezdése a 2015: LXXVI. törvény 65. § z) pontja szerint módosított szöveg.
A 420. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. és 99. pontja szerint módosított szöveg.
A 420. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 25. pontja szerint módosított szöveg.
A 420. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 420. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 421. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 474. § 105. pontja szerint módosított szöveg.
A 421. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 63. és 106. pontja szerint módosított szöveg.
A 421. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 63. pontja szerint módosított szöveg.
A 421. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 134. pontja szerint módosított szöveg.
A 421. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 134. pontja szerint módosított szöveg.
A 421. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54., 64. és 134. pontja szerint módosított szöveg.
A 422. §-t megelőző alcím a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 422. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 422. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 422. § (2) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 422. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 423. § (1) bekezdése a 2017: CXLIV. törvény 120. §-ával megállapított szöveg.
A XXX. fejezet címe a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 424. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 424. § (2) bekezdése a 2018: CXXII. törvény 27. § e) pontja szerint módosított szöveg.
A 424. § (3) bekezdése a 2018: CXXII. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 424. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2018: CXXII. törvény 27. § f) pontja szerint módosított szöveg.
A 424. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 424. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 471. §-ával megállapított, a 2023. évi XCVII. törvény 75. § 28. pontja szerint módosított szöveg. [A 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „ideiglenes” szövegrészek helyébe az „előzetes” szöveg lép, nem vezethető át.]
A 424. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja, a 2018: CXXII. törvény 27. § g) pontja szerint módosított szöveg.
A 425. § a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. és 32. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (2) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 475. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 26. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja, 475. § 3. pontja, a 2020: XLIII. törvény 131. § g) pontja szerint mdosított szöveg.
A 426. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (5) bekezdés b) pontja a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 426. § (6) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 427. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 427. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (41) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 427. § (4) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 135. pontja szerint módosított szöveg.
A 427. § (8) bekezdés a) pontja a 2022: XXII. törvény 194. §-a szerint módosított szöveg.
A 428. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
A 428. § (2) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. és 136. pontja szerint módosított szöveg.
A 428. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 472. §-ával megállapított szöveg.
A 429. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. és 136. pontja szerint módosított szöveg.
A 429. § (1) bekezdés e) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 137. pontja szerint módosított szöveg.
A 429. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 138. pontja szerint módosított szöveg.
A 431. § (1) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 139. pontja szerint módosított szöveg.
A 431. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 431. § (3) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 54. és 136. pontja szerint módosított szöveg.
A 432. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 156. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CLII. törvény 49. §-a szerint módosított szöveg.
A 432. § (1a) bekezdését a 2015: CLII. törvény 47. §-a iktatta be.
A 432. § (1b) bekezdését a 2015: CLII. törvény 47. §-a iktatta be.
A 432. § (3) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 156. § (2) bekezdése iktatta be.
A 432. § (4) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 64. §-a iktatta be, szövege a 2020: XLIII. törvény 130. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 432. § (5) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 64. §-a iktatta be.
A 432. § (6) bekezdését a 2015: LXXVI. törvény 64. §-a iktatta be, szövege a 2020: XLIII. törvény 130. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 433. § (1) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 157. § (1) bekezdéséval megállapított szöveg.
A 433. § (1a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 157. § (2) bekezdése iktatta be.
A 433. § (1b) bekezdését a 2015: CLII. törvény 48. §-a iktatta be.
A 433. § (1c) bekezdését a 2015: CLII. törvény 48. §-a iktatta be.
A 433. § (3) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 475. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
A 433. § (3a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 157. § (3) bekezdése iktatta be.
A 434. § (2) bekezdés a) pontja a 2014: LXXII. törvény 158. § (1) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
A 434. § (2) bekezdés b) pontja a 2014: LXXII. törvény 158. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
A 434. § (2) bekezdés c) pontja a 2014: LXXII. törvény 158. § (1) bekezdésével megállapított, a 2015: CXCI. törvény 63. §-a szerint módosított szöveg.
A 434. § (2) bekezdés d) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 9/2018. (VI. 11.) IM rendeletet.
A 434. § (2) bekezdés g) pontja a 2014: LXXII. törvény 161. § (42) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 434. § (2) bekezdés h) pontja a 2014: LXXII. törvény 161. § (43) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 434. § (2) bekezdés i) pontja a 2014: LXXII. törvény 161. § (42) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 434. § (2) bekezdés j) pontja a 2014: LXXII. törvény 162. § (2) bekezdés l) pontja alapján nem lép hatályba.
A 434. § (2) bekezdés k) pontja a 2017: XXIX. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 8/2017. (VI. 13.) IM rendeletet.
A 434. § (2) bekezdés l) pontja a 2014: LXXII. törvény 158. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
A 434. § (3) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 158. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
A 434. § (3) bekezdés a) pontja a 2017: CXCVII. törvény 474. § 64. pontja szerint módosított szöveg.
Lásd az 55/2014. (XII. 5.) BM rendeletet, a 16/2018. (VI. 7.) BM rendeletet.
Lásd az 55/2014. (XII. 5.) BM rendeletet, a 16/2018. (VI. 7.) BM rendeletet.
Lásd az 57/2014. (XII. 5.) BM rendeletet.
A 434. § (4) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 158. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
Lásd az 58/2014. (XII. 5.) BM rendeletet.
A 434. § (4a) bekezdését a 2014: LXXII. törvény 158. § (3) bekezdése iktatta be.
A 434. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 158. § (3) bekezdésével megállapított, a 2017: CXCVII. törvény 474. § 5. pontja, a 2022. évi L. törvény 154. § b) pontja szerint módosított szöveg.
Lásd a 71/2014. (XII. 19.) BM rendeletet, a 39/2017. (XII. 29.) BM rendeletet, a 21/2023. (VI. 30.) BM rendeletet.
A 434. § (6) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 158. § (3) bekezdésével megállapított, a 2022: IV. törvény 149. §-a szerint módosított szöveg.
Lásd az 59/2014. (XII. 8.) BM rendeletet.
Lásd az 1/2015. (I. 14.) EMMI rendeletet.
A 435. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 159. §-ával megállapított szöveg.
A 436. / (1) bekezdése a 2021: CXXXIV. törvény 146. § j) pontja szerint módosított szöveg.
A 436. § (4) bekezdését a 2024. évi XVIII. törvény 28. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
A 436. § (5) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (44) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 436. § (10) bekezdését a 437. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: CX. törvény 42. §-a iktatta be.
A 436. § (10) bekezdés b) pontja a 2017: CXLIV. törvény 121. § q) pontja szerint módosított szöveg.
A 436. § (11) bekezdését a 2016: CX. törvény 42. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2017. január 1.
A 436. § (12) bekezdését a 2016: CX. törvény 42. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2017. január 1.
A 436. § (13) bekezdését a 2017: CXCVII. törvény 473. §-a iktatta be.
A 436. § (14) bekezdését a 2020: IV. törvény 5. §-a iktatta be.
A 436. § (15) bekezdését a 2020: IV. törvény 5. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2020. március 7.
A 436. § (16) bekezdését a 2020: LV. törvény 1. §-a iktatta be.
A 436. § (17) bekezdését a 2020: LV. törvény 1. §-a iktatta be.
A 436/A. §-t a 2020: CL. törvény 21. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2021. január 1.
A hatálybalépés időpontja 2021. január 1.
A hatálybalépés időpontja 2021. január 1.
A hatálybalépés időpontja 2021. január 1.
A hatálybalépés időpontja 2021. január 1.
A hatálybalépés időpontja 2021. január 1.
A 436/A. § (7) bekezdését a 2024. évi XXX. törvény 77. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2024. július 1.
A 436/A. § (8) bekezdését a 2024. évi XXX. törvény 77. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2024. július 1.
A 436/B. §-t a 2023. évi XCVII. törvény 74. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2024. március 1.
A hatálybalépés időpontja 2024. március 1.
A hatálybalépés időpontja 2024. március 1.
A 436/C. §-t a 2024. évi XXX. törvény 78. §-a iktatta be.
A hatálybalépés időpontja 2024. július 1.
A „Sarkalatossági záradék” alcím (437. §) a 2024. évi XXX. törvény 79. §-ával megállapított szöveg.
A 438. § (2) bekezdése a 2014: LXXII. törvény 161. § (45) bekezdése szerint módosított szöveg.
A 438. § (5) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 474. § 140. pontja szerint módosított szöveg.
A 438. § (6) bekezdését a 2016: CIII. törvény 100. § (2) beekezdése iktatta be.
A 438. § (7) bekezdését a 2019: LXVII. törvény 144. §-a iktatta be.
- Hatályos
- Már nem hatályos
- Még nem hatályos
- Módosulni fog
- Időállapotok
- Adott napon hatályos
- Közlönyállapot
- Indokolás